Наталія Гарбарець

Лікарські рослини в лікуванні неврозів

Передмова

Проблема функціональних порушень з боку вищої центральної нервової системи та її вегетативного відділу залишається актуальною і на початку двадцять першого сторіччя. Результати масового епідеміологічного дослідження, проведеного Г.К. Ушаковим, свідчать, що різні форми невротичних порушень і нині зустрічаються досить часто — у 80—90 % обстежених людей. Інтерес до проблеми неврозів визначається значною поширеністю цієї хвороби. За даними Всесвітньої організації охорони здоров’я, протягом останніх десяти років число неврозів збільшилось майже у 24 рази.

В анамнезах пацієнтів практично ключовими у розвитку невротичних станів, неврозів зокрема, є психотравми, психотравмуючі фактори (службові, сімейні, інтимні, шкільні, несприятливі соціально-побутові умови життя тощо), які немов океанська хвиля щоденно навалюються на життєву діяльність людини.

Найбільш типовими є астенічні порушення у вигляді фізичної і розумової втоми, зниження пам’яті, уваги, підвищеної дратівливості, нестійкості настрою, іпохондричних проявів, головних болей, порушень сну (утруднене засинання, відсутність глибокого сну) як прояви невротичного стану.

Серед функціональних порушень з боку нервової системи найбільш поширеними серед неврозів є неврастенія, істерія, неврози нав’язливих станів, рухові неврози, заїкання, епілептичні припадки та ін.

Неврози — це функціональні порушення центральної нервової системи, найбільш поширена група нервово-психічних захворювань, до яких належать емоційно-афектно і сомато-вегетативні розлади, що виявляються афективними ознаками страху, тривоги, неспокоєм, депресією, коливаннями настрою, переживаннями, хворобливими проявами.

Неврози виникають під впливом гострих або тривалих психотравмуючих чинників, перенапружень основних нервових процесів: збудження, гальмування та порушення їх рухливості.

Провідним етіологічним фактором неврозів є гостра або хронічна психічна травма — перенапруження подразнювального процесу, викликаного різними важкими переживаннями, прикростями внаслідок мікросоціальних конфліктів, складними життєвими ситуаціями, небезпеками, страхітливими моментами.

У причинах неврозів як психічних захворювань основна роль належить різноманітним психічним впливам, які супроводжуються сильним страхом, підгострими і гострими психотравмуючими ситуаціями (конфлікти в сім’ї, школі, розлучення батьків, дефіцит позитивних емоцій, кохання, ласки, заохочень тощо).

Поряд з гострими конфліктами, причиною виникнення неврозів нерідко є тривалі переживання, які травмують психіку людей, що приводить нервові клітини головного мозку до стану позамежного гальмування.

До внутрішніх факторів належать деякі особливості особистості, пов’язані з психічним інфантилізмом, комплексом негативної і емоційної нестабільності, незрілістю механізмів вегетативної регуляції, що розпочинається ще з юнацьких років.

Психотравмуючі чинники залежать від внутрішніх і зовнішніх умов, які мають відповідне значення як психотравмуючі переживання, пов’язані з хворобою або смертю близької людини, нещасні випадки, важливі події в оточенні близьких, випадки серйозних невдач в особистому житті.

Поряд зі складним, багатогранним механізмом виникнення і розвитку неврозів, провідним, основним є психотравмуючий вплив; відбувається психологічний «вибух», який веде до «зриву» вищої нервової діяльності за наявності слабкого психофізіологічного захисту. При неврозах спостерігається багаторівневий характер патодинамічних змін функціонального стану, у яких беруть участь як кора головного мозку, так і механізми підкоркових відділів, в тому числі лімбікоретикулярного комплексу та гіпоталамусу. При цьому у хворих неврозами відбуваються також значні біохімічні порушення в системі гіпоталамус-гіпофіз-кора наднирників.

Неврози не завжди виникають безпосередньо після дії психотравмуючого фактора, вони можуть розвинутись і через певний період часу після його впливу. Крім самостійних неврозів бувають неврозоподібні стани при різних соматичних захворюваннях: гіпертонічній хворобі, захворюваннях залоз внутрішньої секреції, органічних захворюваннях нервової системи, травм голови тощо.

Неврастенія є одним із синдромів сукупності ознак подразливої слабкості нервових процесів, який зумовлений перенапруженням нервової системи у зв’язку з непосильним перевантаженням, непомірними вимогами, новими враженнями. Неврастенія — це нервове виснаження, перевтома, що проявляється поєднанням підвищеної дратівливості і слабкості. Вона розвивається частіше в осіб з астенічною конституцією внаслідок перенапруження нервової системи, яке перевищує межі її ви-носливості, що призводить до послаблення внутрішнього гальмування і виснаження нервової системи. Такі люди надто дратівливі, капризні, схильні до аффектних реакцій.

Істерія — це різновид неврозу, в основі якого лежить функціональна слабкість кори головного мозку та другої сигнальної системи. Для неї характерна можливість рухати ногами при повній неможливості ходити або стояти. Інколи спостерігається істеричний параліч в’ялого або спастичного характеру, навіть можлива істерична сліпота (амавроз) з істеричним блефароспазмом. При тривалих і повторних психічних травмах істеричні реакції набувають затяжного характеру і часто рецидивують.

Істерія має найрізноманітніші клінічні прояви, найбільш яскравим з яких є істеричний напад, який починається з відчуття підкочування до горла. Потім у хворого з’являється плач з викриками, що переходять у регіт. Істеричний невроз може симулювати різні органічні захворювання нервової системи. Наприклад, може розвинутись істеричний парез або параліч (моно-, пара— або геміплегії).

Невроз нав’язливих станів, як окремий вид неврозу, може проявлятись нав’язливими образами, страхами (фобіями), рухами, (чиненими проти бажань хворих), сумнівами, спогадами, під час яких хворий часто повторює про себе одну й ту ж фразу або думку, усвідомлюючи одночасно їх безглуздість, нав’язливим бажання вкрасти яку-небудь річ, навіть непотрібну хворому, так звана клептоманія. Бувають нав’язливі страхи смерті, закритих приміщень або відкритих просторів, висоти, самотності, гострих предметів, дрібних звірів.

Неврози нав’язливих рухів спостерігаються у формі тіків, мимовільних рухів в окремих групах м’язів, які нагадують захисну реакцію, скеровану на звільнення від неприємних відчуттів типу миготливих рухів (звільнення від яскравого світла, смітинки в оці, рух головою як від’ємна реакція).

Неврози страху проявляються бурхливо, несамовито: раптово людина з криком зривається з місця, метушиться, не впізнає оточуючих, очі в неї широко розкриті, зіниці розширені, тіло покрите холодним потом. Такі неврози страху найчастіше виникають вночі, спричиняються сновидіннями, які пов’язані з баченим упродовж дня. Неврози страху подібні до шизофренії. Бувають страхи темноти, самотності.

Іпохондричні неврози. Під іпохондрією розуміють хворобливу сконцентрованість уваги на власному здоров’ї зі схильністю приписувати собі захворювання з незначних приводів При цьому легко виникають больові відчуття в тих чи інших частинах тіла.

Заїкання — це невроз як результат судоми м’язів мовного апарату. Заїкання може бути тонічним або клонічним. Найчастіше зустрічається змішана форма — клоніко-тонічна. Такі люди легко збудливі, з нестійкою психікою, дуже вразливі, дратівливі. У багатьох з’являється схильність до афектних реакцій, замкнутість.

Бувають неврози з вегето-соматичними порушеннями із нестійкими змінами з боку шлунково-кишкового апарату, типу неврозу анорек-сії, неврозу звичної блювоти. Інколи спостерігається так званий «нервовий кашель».

Відомі також і астено-гіперадинамічні стани у формі підвищеної втомлюваності з в’ялістю рухової активності — рухи сповільнені, інколи незручні.

Серед сомато-вегетативних порушень з невропатією характерними є судинні порушення, які проявляються швидкими коливаннями судинного тонусу, змінами артеріального тиску, нападами ціанозу. Можуть виникати напади бронхіальної астми, афективно-респіраторні напади, спостерігається утруднене дихання під час засинання, неспокійний сон, інколи ранні пробудження.

В останні роки помітно зросла зацікавленість до пароксизмальних станів, які характеризуються проявами вегетативної симптоматики, що досить часто можуть німувати хвороби вісцеральних органів, в тому числі на фоні функціональних порушень, реакції серцево-судинної діяльності або порушень з боку нервової системи.

Загальні питання або обґрунтування методу фітотерапії неврозів

З появою синтетичних лікарських препаратів широкого спектру фармакотерапії функціональних захворювань нервової системи не тільки не зменшився інтерес до ролі лікарських рослин у цій галузі медицини, а навпаки значно зріс серед фармакологів, фізіологів, біохіміків, а в останні роки й серед практичних лікарів різного профілю.

У зв’язку з виникненням медикаментозної залежності, появою даних щодо ускладнення перебігу тих чи інших хвороб з групи неврозів у результаті застосування «традиційних» препаратів хімічного синтезу, значно зросла зацікавленість серед неврологів до препаратів рослинного походження і самих лікарських рослин. Святош А.І. (1982) зауважує, що під час застосування деяких видів медикаментозної терапії у лікуванні психотропними препаратами необхідно враховувати можливість виникнення звикання до тих чи інших медикаментів (наприклад, анальгетиків, снодійних, нейролептиків, стимуляторів тощо), а інколи навіть розвивається токсоманія, патологічна тяга до повторного їхнього застосування. Деяким хворим з іпохондропатією не допомагають навіть різні медикаментозні препарати. Л.Р. Зенков (2007) описує погіршення стану хворого під час лікування протиепілептичними препаратами.

Все це спонукає практичних лікарів все частіше і частіше звертатись до пошуку ефективного лікування функціональних розладів нервової системи серед лікарських рослин як методу лікування різних порушень з боку центральної нервової системи та її вегетативного відділу.

Відомо, що лише у флорі України фармакологічна активність притаманна майже 1000 видам рослин (кожному 4-5-ому виду), хоча офіційно лікарськими рослинами вважають дещо більше 100 видів, які мають широке практичне застосування. Труднощі полягають у тому, що науковці та спеціалісти практичної медицини ще не знають достатньою мірою багато перспективних рослин.

Препарати рослинного походження вигідно відрізняються малою токсичністю, слабким алергізуючим впливом у порівнянні з їх синтетичними аналогами, більшість з яких є чужорідними для організму людини (ксенобіоти-ками). Медики дедалі більше переконуються, що в теперішній час ефективність препаратів хімічного синтезу значно знизилась із зростанням їхніх побічних ефектів. Разом з цим сила та ефективність лікарських рослин залишається на рівні, закладеному Природою, вони діють повільно, але надійно, ефективно, не завдаючи шкоди людському організмові. Їх можна призначати досить тривалий період часу.

У пропонованій книзі зроблено спробу поєднати аналітико-синтетичні наукові знання з практичними здобутками застосування лікарських рослин для лікування групи захворювань, в основі яких лежать функціональні порушення у процесах вищої центральної нервової системи та її вегетативного відділу. Біда в тому, що у свідомості сучасних практичних лікарів міцно закріпилося бажання отримати швидкий результат від призначених препаратів хімічного синтезу. Їх не задовольняє, а часом і через брак часу, повільне настання лікувального ефекту, і тим більше, використання рослин з профілактичною, запобіжною метою. Необхідно в розумних межах поєднувати препарати хімічного синтезу, напрацьовані методи великої, значної групи лікування захворювань, пов’язаних із функціональними порушеннями у центральній нервовій системі та її вегетативному відділі, з лікарськими рослинами, фітотерапією як методом лікування. Такий підхід дасть можливість, не завдаючи шкоди організму («не нашкодь»), зберегти і зміцнити здоров’я людини, тобто буде виконана клятва лікаря.

Наука поки що не завжди може пояснити, чому лікарські рослини і препарати з них мають такий широкий діапазон ефективних лікувальних властивостей і чому вони з успіхом замінюють найсучасніші препарати хімічного синтезу. На фоні помітної кризи в галузі синтетичних лікарських засобів спостерігається чергове відродження фітотерапії як досить ефективного методу лікування багатьох хвороб людського організму.

Вивчити цілющі властивості рослин людину змусила життєва необхідність. Першим вчителем її була Природа, а першою аптекою — ліси і поля. Природа — це комора, в якій людина для свого життя бере все необхідне. Багатий і різноманітний вибір ліків у коморі Природи, яка називається «зелена аптека», але вони без етикеток і попереджувальних знаків. Вона відкрита для усіх бажаючих, однак звертатись до неї треба тільки зі знаннями про лікарські рослини, бо тільки вони можуть вказати, яка рослина при яких хворобах буде корисною, ефективною і не шкідливою. «Зелена аптека» Природи відрізняється від звичайної аптеки. Біологічно активні речовини у ній створені не в колбах лабораторій вченими-хіміками, а в живих клітинах рослин і вони не ламають так грубо і різко усю систему живих клітин людського організму, як це роблять препарати хімічного синтезу. Більшість рослинних біологічно активних речовин, які «виробляються», синтезуються на рослинних фабриках-заводах і заховані від людського погляду і втручання, ми відчуваємо на кожному кроці повсякденно.

Рослини — це супутники життя. Це — їжа, ліки, санітари повітря. Лікарські рослини завжди були і є важливими засобами як для профілактики, так і для лікування різних хвороб. У цьому розумінні народний досвід є унікальним і неповторним. І якщо ми вважаємо, що народна медицина не може навчити чомусь і чогось нового або будемо нехтувати нею, це означатиме припускатися невиправданих життєвих помилок не тільки для окремих пацієнтів, а й для людства в цілому! Адже народна медицина завжди поєднувала синергічні властивості рослин і змінювала їхній «механічний» склад залежно від динаміки перебігу хвороби. Підтвердженням цього тісного зв’язку є чітка кореляція між вмістом фізіологічно активних речовин у рослинах з певними, визначеними макро-, мікро— та ультрамікроелементами, які виявляють суттєвий вплив на терапевтичну ефективність рослин. Наприклад, вміст заліза і марганцю у таких рослинах, які застосовуються при запальних процесах, бо обидва елементи є коферментами, що беруть участь в окисненні недоокиснених продуктів в осередку запалення. Є також визначене співвідношення між вмістом міді і накопиченням флавоноїдів, біологічно активних речовин, що виявляють чітко виражену дію на серцево-судинну систему, органи травлення, печінку, гладкі м’язи, функцію нирок, судинну та інші системи.

Особливий терапевтичний ефект свіжих рослин або їхніх свіжих соків пояснюється найбільшим вмістом компонентів діючих речовин, в т. ч. органічних сполук і підвищеною кількістю мінеральних речовин. У свіжовичав-лених соках міститься удвічі більше макро-, мікро— та ультрамікроелементів, ніж у настоях чи виварах з висушених рослин.

Із понад 100 тисяч лікарських препаратів, що використовуються у світовій медицині, препарати з рослин або до складу яких входять рослини, становлять 80 %, особливо високий відсоток таких препаратів серед серцево-судинних (70 %), жовчогінних і відхаркувальних (по 70 %), проносних і сечогінних (по 55 %), кровозупинних і маткових (по 50 %) засобів.

Не слід забувати і про те, що із 300 тисяч рослин, що ростуть на земній кулі, тільки 700 видів або 4 % можуть спричинити тяжкі або навіть смертельні отруєння.

Автор пропонованої книги «Лікарські рослини в лікуванні неврозів» не ставить під сумнів ефективність препаратів хімічного синтезу та застосовуваних методів, які з успіхом використовуються для лікування низки функціональних порушень у центральній нервовій системі та вегетативному відділі, як-от, переконання, навіювання, навіювання у стані природного або гіпнотичного сну, самонавіювання в поєднанні з протизапальними, дезінтоксика-ційними, розсмоктуючими, дегідратаційними, пірогенними, електростимулюючими видами терапії, психофармакотерапії, інсулінотерапії, фізіотерапевтичними методами. Однак, вони не завжди дають бажані позитивні результати.

В окремих випадках, як це підтверджують деякі автори (Л.Р. Зленков, 2007, А.М. Свя-дош, 1982), стан хворих ставав важчим, частішали припадки, розвивалась звичка до тих чи інших медикаментів, розвивалась патологічна тяга до повторного їх введення (звикання) або не було позитивного результату.

Звернення до фітотерапевтичного методу лікування неврозів зумовлено пошуком позитивних впливів на хронізацію больового синдрому. Вирішальним фактором у цьому і в кінцевому рахунку ефективності лікування та прогнозу хвороби в цілому є адаптивна настанова самого хворого, який хоче і точно буде виконувати усі призначення лікаря-фітотерапевта, дотримуватись його рекомендацій, буде позитивно ставитись до всіх його лікарських вимог. Сам пацієнт буде налаштований на позитивне лікування, в даному випадку на фітотерапію, сам буде визначати результати лікування: відмінний, добрий, задовільний, без змін, стало гірше, залежно від умов (І.Г. Кодимова, А.Б. Данилов, 2011).

Сучасний рівень експериментальної і клінічної психофармакотерапії характеризується нагромадженням великої кількості фактичних даних щодо дії препаратів хімічного синтезу на нервово-психічний стан, про можливість використання їх при патологічних станах. Саме з цим можна пов’язати переважаючий в наукових експериментах і клініці емпіричний підхід в лікуванні такої групи хворих, як метод «проб і помилок» в системі вивчення і використання методів впливу на пацієнта з неврозами і не-врозоподібними станами.

Як зазначають А.В. Вальдман, Ю.А. Алек-сандровський (1957), визначальним фактором є не виразність психотравмуючого агента, не об’єктивна якісна характеристика негативно-підкріплюючого впливу, а патологічна оцінка, настанова, керування ситуацією або відсутністю методів уникнути такого впливу. Саме це і є пусковим механізмом будь-якого патоморфологічного або клінічного виявлення психічної адаптації чи дезадаптації. При цьому варто підкреслити сьогоднішній позитивний настрій, настанову щодо призначення лікарських рослин в лікуванні довготривалих, не завжди виліковуваних хвороб, позитивне ставлення до фітотерапії як останньої надії на виліковування або принаймні на покращення хворобливого стану.

Фітотерапевтичні рецепти для лікування окремих неврозів

Неврастенія, або астенічний невроз — це симптомокомплекс, який охоплює такі порушення, як дратівливість, часті зміни настрою, зменшення фізичної і розумової працездатності, млявість думок, зниження уваги, підвищення фізичної та розумової втомлюваності.

Основними симптомами є перш за все підвищена збудливість, порушення сну, неадекватні реакції на світло, звуки, погіршується увага, пам’ять, сон стає поверхневим, постійне відчуття втоми, відсутня душевна і фізична бадьорість, голова «тупо» думає, настрій пригнічений, часті скарги на бігання мурашок по тілу, гіперестезія волосистої частини голови, постійно холодні ноги, підвищена пітливість.

Неврастенія — це збудлива слабкість нервової системи, «зрив» вищої нервової діяльності внаслідок перенапруження збудливого або гальмівного процесів з порушенням їх рухливості, що спричиняється різними важкими переживаннями, життєвими ситуаціями, страхітливими моментами, емоціями негативного забарвлення.

Неврастенія виникає перш за все під впливом тривалої психотравми, що призводить до емоційної напруги, недосипання, які виникають після тривалого стану тривоги і великого розумового або фізичного перевантаження, пов’язаного з непомірними вимогами до особистості.

До неврастенії відносять також неврози внутрішніх органів. Дуже багато скарг стосовно шлунково-кишкового тракту: закрепи, проноси, блювання, відрижка, втрата апетиту або раптові напади голоду — «невроз шлунка». Досить частими є скарги на роботу серця, що розглядається в окремих підрозділах.

Фізіологічною основою неврастенічних симптомів є порушення сили, врівноваженості і рухливості нервових процесів, а саме збудливої слабкості, яка пов’язана з патологічною вибуховістю збуджувального процесу, патологічною інертністю і сильною від’ємною індукцією. «Постачальниками» неврастенічних пацієнтів є, як правило, люди зі слабкою і не-врівноваженою вищою нервовою діяльністю.

При лікуванні неврастенії як функціонального захворювання нервової системи, в основі якої лежить перенапруження функції клітин головного мозку, що спричиняє зворотні порушення у вищій нервовій діяльності у вигляді неадекватних реакцій на подразники зовнішнього середовища ситуаційного характеру, хворим необхідно призначати лікарські рослини із загальнозміцнюючими і тонізуючими властивостями.

При неврозах перевтоми, розумової чи фізичної, показані рослини зі стимулюючими властивостями. Наприклад, женьшень, левзея (маралій корінь), елеутерокок тощо. Для заспокоєння центральної нервової системи показані заспокійливі чаї, у складі яких є листя м’яти перцевої, корінь з кореневищем валеріани лікарської, плоди кмину звичайного, трави кропиви собачої, плоди фенхелю звичайного, листя бобівника трилистого, арніка гірська та ін.

При неврастенії гіперстенічної форми необхідно призначати лікарські рослини, до складу яких входять конвалія травнева, екстракт соснових шишок (у формі ванн).

Із сосни звичайної з лікувальною метою використовують весняні бруньки, хвою і живицю. Хімічний склад ефірної олії дуже багатий: пінени, сильвестрен, лимонен, скипидар. Останній завдяки розчинності в жирах подразнює шкіру і викликає рефлекторні зміни в усьому тілі. Ефірна олія, виділяючись через легені, подразнює рецептори бронхів, сприяє збільшенню секреції залоз бронхів, розрідженню мокротиння і видалення його із дихальних шляхів. Слід пам’ятати також і про те, що скипидар у великих дозах або при багаторазовому застосуванні викликає неспокій, задишку, безсоння, підвищення артеріального тиску, збудження центральної нервової системи, яке з часом змінюється її пригніченням. Усе це підтверджує загальну вимогу щодо фітотерапії як методу лікування різних форм функціональних порушень з боку нервової системи: одним пацієнтам показана, іншим — протипоказана.

При неврастенії, що супроводжується «неврозом шлунка», арніка гірська здатна усувати запори, зумовлені атонією товстої кишки, розширює судини головного мозку, тонізує і стимулює центральну нервову систему, а при збільшенні дози діє заспокійливо на центральну нервову систему.

Препарати валеріани лікарської є невід’ємною складовою при лікуванні неврастенії. Вона зменшує збудливість і підвищує функціональну діяльність центральної нервової системи, регулює серцеву діяльність, знижує артеріальний тиск. Призначається як засіб, що заспокоює нервову систему: при станах надмірного збудження, при істерії, відчуттях тривоги, розумовій перевтомі, мігренеподібних головних болях, безсонні від нервового перенапруження або нав’язливих думок, вегетоневрозах, неврозах серцево-судинної системи, для лікування і профілактики стенокардії, початкових стадій гіпертонічної хвороби.

При неврастенії, як і при неврозах будь-якого походження, з успіхом призначають також гінкго білоба, препарати якого випускають у формі капсул із вмістом стандартизованого екстракту листя рослини. Гін-кго білоба покращує мозковий кровообіг і постачання кисню та глюкози до мозку, нормалізує обмінні процеси, покращує кровообіг у кінцівках, перешкоджає агрегації тромбоцитів, має протинабрякову та антиоксидантну дії.

Призначається при дисциркуляторній енце-фалопатії різного ґенезу, що проявляється розладами пам’яті, уваги, зниженням інтелектуальних здібностей, почуттям страху, порушенням сну, запамороченням, дзвоном у вухах. Особливе значення препарати гінкго білоба мають у геріатрії, так як їх дія починається повільно і триває довго. Інших подібних препаратів рослинного походження такого характеру дії немає.

Рецепт № 1

Листя м'яти перцевої — 2 частини

Fol. Menthaрiperita

Плоди фенхелю звичайного — 1 частина

Fruc. Foeniculum vulgare

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 1 частина

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя бобівника трилистого — 2 частини

Fol. Menyanthes trifoliata

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити, пити чай по півсклянки 2 рази на день (вранці та на ніч).

Рецепт № 2

Корені з кореневищем валеріани лікарської -1 частина

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Трава собачої кропиви звичайної — 1 частина

Hb. Leonurus cardiaca

Плоди фенхелю звичайного — 1 частина

Fruc. Foeniculum vulgare

Плоди кмину звичайного — 1 частина

Fruc. Carum carvi

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження, процідити і пити повільно 3 рази на день по півсклянки (при серцебитті).

Валеріана лікарська знижує збудливість і підвищує функціональну здатність центральної нервової системи, регулює серцеву діяльність, знижує артеріальний тиск; застосовують як засіб, що заспокійливо діє на нервову систему, покращує діяльність серцево-судинної системи: при станах надмірного нервового збудження, при істерії, епілепсії, відчуттях тривоги, розумовій перевтомі, мігренеподіб-них головних болях, безсонні, зумовленому нервовим перенапруженням або нав’язливими думками, вегетоневрозах, неврозах серцево-судинної системи, для лікування і профілактики стенокардії, початкової стадії гіпертонії. В акушерсько-гінекологічній практиці використовують як заспокійливий засіб при клімактеричних неврозах, токсикозах вагітних, порушеннях у них серцевої діяльності, нервовому збудженні, іпохондрії, істерії, мігрені, фізичному або розумовому перенапруженні, при болях у серці в складі рослинних зборів або самостійно.

Рецепт № 3

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 3 частини

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя м'яти перцевої — 3 частини

Fol. Menthaрiperita

Листя бобівника трилистого — 4 частини

Fol. Menyanthes trifoliata

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 20 хв, процідити і пити по півсклянки 2 рази на день (вранці та на ніч).

Рецепт № 4

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 1 частина

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha Piperita

Квітки ромашки лікарської — 1 частина

Fl. Сamomilla officinalis

Плоди кмину звичайного — 1 частина

Fruc. Carum carvi

Плоди фенхелю звичайного — 1 частина

Fruc. Foeniculum vulgare

Дві-три чайних ложки збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв, процідити, вживати теплим по півсклянки зранку і на ніч (при супутніх спазмах кишок та метеоризмі).

Рецепт № 5

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 2 частини

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Квітки ромашки лікарської — 3 частини

Fl. Chamomilla officinalis

Плоди кмину звичайного — 5 частин

Fruc. Carum carvi

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 20 хв, процідити і випити по півсклянки 2 рази на день (вранці та на ніч).

Рецепт № 6

Корені алтеї лікарської — 2 частини

Rad. Althaea officinalis

Корені солодки голої — 2 частини

Rad. Glycyrrhiza glabra

Кореневище пирію повзучого — 1 частина

Rhiz. Elytrigia repens

Квітки ромашки лікарської — 1 частина

Fl. Chamomilla officinalis

Плоди фенхелю звичайного — 1 частина

Fruc. Foeniculum vulgare

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, кип'ятити 10 хв, процідити і вживати теплим по столовій ложці 2-3 рази на день.

Рецепт № 7

Трава чебрецю плазкого — 1 частина

Hb. Thymus serpyllum

Трава собачої кропиви звичайної — 2 частини

Hb. Leonurus cardiaca

Трава сухоцвіту багнового — 1,5 частини

Hb. Gnaphalium uliginosum

Весь збір залити 1 л окропу, настояти 3 години у теплому місці, процідити. Весь настій теплим випити протягом дня при неврастенії або істерії.

Рецепт № 8

Трава собачої кропиви звичайної — 30 г (1 частина) Hb. Leonurus cardiaca

Трава сухоцвіту багнового — 30 г (1 частина)

Hb. Gnaphalium uliginosum

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 30 г (третина)

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Чотири столових ложки збору залити 1 л окропу, настояти 10-12 год у теплому місці, процідити. Увесь настій випити ковтками протягом дня через кожну годину (при лякливості, безсонні , роздратованості).

Рецепт № 9

Шишки хмелю звичайного — 25 г

Strobuli Humulus lupulus

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 25 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, заварити як чай, процідити. Вживати теплим по 1-2 склянки перед сном.

Рецепт № 10

Шишки хмелю звичайного — 1 частина (20 г)

Strobuli Humulus lupulus

Плоди яловцю звичайного — 1 частина (20 г)

Fruc. Juniperus communis

Трава хвоща польового — 1 частина (20 г)

Hb. Equisetum arvense

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 1 частина (20 г)

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, заварити як чай, процідити. Вживати по 1-2 склянки перед сном (при безсонні).

Рецепт № 11

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 1 частина (30 г)

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя м'яти перцевої — 1 частина (30 г)

Fol. Mentha ріperita

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти як чай, процідити. Вживати по склянці перед сном (при безсонні).

Рецепт № 12

Трава звіробою звичайного — 1 частина (20 г)

Hb. Hypericum perforatum

Листя м'яти перцевої — 1 частина (20 г)

Fol. Mentha piperita

Шишки хмелю звичайного — 1 частина (20 г)

Strobuli Humulus lupulus

Корені з кореневищем валеріани лікарської -1 частина (20 г)

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Дві столові ложки збору залити склянкою окропу, настояти у теплому місці, процідити. Весь настій випити ковтками протягом дня (при безсонні).

Рецепт № 13

Квітки ромашки лікарської — 1 частина (10 г)

Fl. Chamomilla officinalis

Кора крушини ламкої — 1 частина (10 г)

Cort. Frangula alnus

Листя м'яти перцевої — 3 частини (30 г)

Fol. Mentha piperita

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 3 частини (30 г)

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв у теплому місці, процідити. Вживати по 1-2 склянки перед сном (при безсонні).

Рецепт № 14

Кора крушини ламкої — 1 частина (15 г)

Cort. Frangula alnus

Корені з кореневищем валеріани лікарської -1 частина (15 г)

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Трава полину гіркого — 2 частини (30 г)

Hb. Artemisia absinthium

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 25-30 хв, процідити. Вживати по склянці перед сном (при безсонні).

Рецепт № 15

Квітки ромашки лікарської — 5 частин (25 г)

Fl. Chamomilla officinalis

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 5 частин (25 г)

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя м'яти перцевої — 3 частини (15 г)

Fol. Mentha piperita

Дві столові ложки збору залити склянкою окропу, настояти 15-20 хв у теплому місці, процідити. Весь настій випити ковтками протягом дня (при безсонні).

Рецепт № 16

Листя м'яти перцевої — 1 частина (20 г)

Fol. Mentha piperita

Квітки ромашки лікарської — 1 частина (20 г)

Fl. Chamomilla officinalis

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 1 частина (20 г)

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Плоди кмину звичайного — 1 частина (20 г)

Fruc. Carum carvi

Насіння фенхелю звичайного — 1 частина (20 г)

Sem. Foeniculum vulgare

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 15-20 хв у теплому місці, процідити. Вживати по склянці ввечері перед сном (при безсонні).

Рецепт № 17

Листя м'яти перцевої — 1 частина (20 г)

Fol. Menthaріperita

Шишки хмелю звичайного — 1 частина (20 г)

Strobuli Humulus lupulus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв у теплому місці, процідити. Вживати по склянці 2 рази на день (при безсонні, лякливості, нападах епілепсії).

Рецепт № 18

Листя м'яти перцевої — 25 г

Fol. Menthaріperita

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 25 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв у теплому місці, процідити. Вживати по склянці ввечері перед сном.

Фітотерапія кортико-вегетативних неврозів

Вегетативні неврози — це функціональні захворювання вегетативної нервової системи і одночасно внутрішніх органів. Виникають вони внаслідок суперечки процесів збудження і гальмування в корі великих півкуль головного мозку на ґрунті тривалого або відносно короткого, але сильного перезбудження її клітин, особливо в людей зі слабким типом нервової діяльності. У людей, які живуть в сьогоднішніх соціальних умовах, сила визначається здатністю протистояти великим напруженням без зриву вищої нервової діяльності.

Основною причиною є лабільність і підвищена збудливість вегетативної нервової системи, що супроводжується значними біохімічними змінами з боку обміну холестерину, співвідношення Калію і Кальцію, обміну вуглеводів.

У таких хворих з’являються скарги на свербіж, відчуття гарячки, особливо в руках і ногах, болі в руках і ногах, у ділянці серця, шлунково-кишкового тракту, може спостерігатись субфебрилітет.

До симптомів вегетативного неврозу належать також деякі особливості психіки: схильність до іпохондрії з наявністю фіксації уваги на сомато-вісцеральних відчуттях перебігу хронічної хвороби. При цьому визначається конкретний орган із групи вісцеропатій (гастропатія, холецистопатія, невроз серця тощо).

Надзвичайно різноманітні і багатогранні скарги не відповідають об’єктивним даним з боку органів черевної порожнини без органічних змін при наявності лише функціональних порушень. Разом з тим виявляються зміни, характерні для виснаження функції кори головного мозку.

Неврози нерідко супроводжуються порушеннями серцевої діяльності, які є синдромами порушення кортико-вегетативної регуляції. Розрізняють такі кардіальні синдроми:

• больовий синдром (кардіалгії);

• вазомоторний синдром («гра вазомоторів»);

• нервово-циркуляторна астенія («втомлене серце», «синдром насиллля», або міокарді-одистрофія);

• невропатії — вегетативні дистонії.

Больовий синдром — кардіопатія, характеризується нападами болю в ділянці верхівки серця, звичайно без іррадіації.

При вазомоторному синдромі («гра вазомоторів») настає почервоніння чи блідість шкірних покривів, з’являється відчуття жару. У таких випадках мають місце напади паро-ксизмальної тахікардії, кардіопатії і навіть болі, типові для стенокардії, або так званий синдром хвороби Меньєра.

«Втомлене серце», або так званий «синдром насилля», чи нервово-циркуляторна астенія виникає найчастіше у людей зі слабким типом нервової системи після значного психофізичного напруження; проявляється легкою синусовою тахікардією, ортостатусом, запамороченням зі значним падінням артеріального тиску при переході з горизонтального положення у вертикальне, нерідко кардіологічні болі.

Невропатії — це вегетативні дистонії, тобто значні коливання частоти серцевого пульсу при зміні положення тіла, дихальні аритмії, значний дермографізм, найчастіше червоний, інколи білий.

Невроз серця є досить частим супутнім захворюванням неврастенії. Це страх за роботу серця, постійне відчуття роботи цього органа, болі в ділянці серця або за грудиною з віддаванням у ліву руку, що посилюються під час фізичного навантаження. Проявляється серцебиттям (у 83 % хворих), скаргами на болі в ділянці серця (у 70 % хворих), на задишку (у 60 % хворих) або перебої серцевого ритму (у 40 % хворих).

Все це супутні прояви порушення вищих нервових функцій.

Лікування таких хворих співпадає з лікуванням неврозів. При брадікардіалгічному синдромі показані препарати беладони, а при тахікардичному синдромі — препарати глоду з препаратами конвалії звичайної. Варто пам’ятати, що при брадикардії не слід призначати збори, які містять горицвіт, оскільки він посилює брадикардію. Призначаючи препарати беладони, треба переконатися, чи немає у хворого глаукоми, так як беладона підвищує очний тиск.

Саме препарати глоду криваво-червоного є препаратами вибору при неврозах серця. Вони виявляють кардіотонічну, спазмолітичну, гіпотензивну і седативну дії. Глід здатний збільшувати силу серцевих скорочень, регулювати артеріальний тиск — підвищений знижувати, а знижений — підвищувати. Глід зменшує збудливість нервової системи, зумовлює глибокий, спокійний і тривалий сон, не спричиняючи після пробудження стану психічного пригнічення. Слід зазначити, що направленість терапевтичної дії препаратів глоду залежить від дози: якщо малі дози впливають на серцеву діяльність тонізуюче, то великі дози є чудовим седативним і спазмолітичним засобом, а надто великі — у 4-5 разів більші від звичайних, спричинюють зайву сонливість і сповільнення частоти пульсу.

Препарати глоду малотоксичні і не мають кумулятивних властивостей, не спричиняють побічних ефектів. Іх використовують при різних захворюваннях серцевого м’яза, зокрема при коронаритах, які супроводжуються симптомами стенокардії, при гіпертонічній хворобі, особливо при її вегетативно-нервовій формі, при нервово-психічних збудженнях, запамороченнях, при клімактеричних неврозах як засіб, що зменшує збудливість центральної нервової системи, усуваючи болісні симптоми, характерні для цього періоду.

Призначають внутрішньо настойку квітів глоду по 15—30 крапель у чашці води 3 рази на день. При використанні настойки як седативного засобу дозу збільшують у 2-3 рази. Для приготування настойки беруть 10 г свіжих квіток на 100 мл 70% етилового спирту, витримують протягом 14 днів, проціджують і вживають по 30—40 крапель 2-3 рази на день до їди.

Невроз шлунка — один із кортико-веге-тативних синдромів, що супроводжує інші неврози, викликані порушеннями регулюючої діяльності кори головного мозку і підкоркового апарату вегетативної нервової системи з переважним порушенням функцій шлунка і кишківника.

Невроз кишківника — це кортико-вісце-ральний синдром. Причинами розвитку можуть бути аффекти — різке збудження, ляки, страхи у людей з нестійкою нервовою системою, а також рефлекторні впливи на кишківник, які надходять з інших органів: сечового міхура, передміхурової залози, придаткових жіночих органів і при деяких захворюваннях прямої кишки. Неврози кишківника найчастіше зустрічаються у людей з порушенням психічної сфери, при істерії, неврастенії. Позитивні результати досягаються навіть після застосування в клізмах настою ромашки лікарської (столова ложка квіток ромашки на склянку окропу).

Іпохондричний синдром спостерігається при найрізноманітніших захворюваннях, в т. ч. при шизофренії. Для нього характерно перебільшення небезпеки дійсних або уявних ознак захворювань, скарги на постійне нездужання, болі в різних частинах тіла, переконаність в захворюванні важкою хворобою, що супроджу-ється зниженим пригніченим настроєм. Лікування таких хворих є надзвичайно важким і тривалим.

Заїкання — зустрічається при неврозах. Мова стає незрозумілою, неясною, хворий вимовляє лише окремі склади, букви, часто підсилені рухами або гримасами, поведінкою.

Вегетоневрози жіночих статевих органів.

Вульвіт — запалення зовнішніх статевих органів в ділянці присінку піхви. Розрізняють гострий вульвіт (гіперемія слизової присінку, її болючість, набряклість, слизово-гнійний наліт, збільшення пахових лімфовузлів). При цьому відчувається печія, яка посилюється під час сечовипускання, що потім змінюється свербінням з відповідними проявами з боку поведінки людини, її реакції на зовнішні «звичайні подразники». При цьому перш за все треба виключити гонорею та інші причини вульвіту. Розпочинати лікування треба перш за все з основного захворювання, а потім приєднувати спринцювання та ванночки з настоєм лікарських рослин (див. фіторецептуру).

Свербіж вульви посилюється при пітливості в нічний час. Необхідно також не забувати про нервовий свербіж як наслідок важкого перебігу вульвіту.

Вагініт — відчуття повноти в піхві, інколи з кров’янистими виділеннями, причиною чого може бути молочниця.

Білі — патологічні виділення з різних відділів статевих органів також є одною з ознак вагініту. Залежно від причини і місця утворення білей, вони викликають відчуття постійної вологості, інколи свербіж і печію. Лікування розпочинають після загального і спеціального гінекологічного обстеження, виявлення місця і характеру їх виникнення. Після цього як симптоматичне лікування застосовують підмивання і спринцювання з використанням лікарських рослин (див. відповідний розділ).

Менструації з болем — це нервово-вегетативні і судинні порушення, які виникають внаслідок зниження або повного випадіння функції статевих залоз. Причинами такого синдрому є перш за все порушення гормонального балансу. Симптомами зміни періодичності менструального циклу є відчуття приливів до голови, пітливість, серцебиття (тахікардія), запаморочення, підвищена нервова збудливість (роздратованість), головні болі, безсоння, відчуття повзання комах у кінцівках, закрепи. Усе це нерідко супроводжується підвищенням артеріального тиску, змінами у психіці, послабленням пам’яті, уваги, значною втомою і безсонням.

Бувають надмірні менструації з болями (дисменореї). Дисменорея з’являється внаслідок механічного перешкоджання для проходження менструальної крові при народженні субмукозного вузла, некрозі фіброзного вузла, при плекситі біля маткового сплетіння в результаті втягування у процес і подразнення нервових закінчень, при аденоміозиті, при ендометритах та ін. У кожному конкретному випадку необхідно встановити причину дисменореї, що досягається шляхом гінекологічного обстеження жінки, після чого застосовується відповідне лікування фітотерапевтичними препаратами (див. відповідний розділ). Лікування дисменореї повинно проводитись, залежно від причини, з використанням відповідних лікарських рослин, в тому числі рослин, які містять беладону, хвощ польовий та інші.

Бувають випадки патологічних проявів місячних, мізерних менструацій та інших проявів (див. відповідні фіторецепти).

Рецепт № 19

Квітки глоду криваво-червоного — 10 г

Fl. Crataegus sanguinea

Трава собачої кропиви п'ятилопатевої — 20 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Насіння ожини сизої — 25 г

Sem. Rubus caesius

Трава сухоцвіту багнового — 15 г

Hb. Gnaphalium uliginosum

Одну столову ложку збору залити 200 мл окропу, настояти 10 хв, процідити. Вживати теплим по склянці 3 рази на день при дратівливості, істеричних нападах, клімактерії.

Рецепт № 20

Настойка конвалії травневої — 10 г

Tincturae Convallaria majalis

Настойка валеріани лікарської — 10 г

Tincturae Valeriana officinalis

Настойка беладони — 2,5 г

TincturaeAtropa belladonna

Вживати по 25 крапель 2-3 рази на день при неприємних відчуттях у ділянці серця.

Рецепт № 21

Настойка конвалії травневої — 10 г

Tincturae Convallaria majalis

Настойка валеріани лікарської — 10 г

Tincturae Valeriana officinalis

Екстракт глоду рідкий — 5 г

Extracti Crataegus fluidi

Вживати по 25 крапель 2 рази на день при серцебитті.

Рецепт № 22

Квітки з плодоніжками глоду — 30 г

Fl. ex fol. Crataegus sanguinea

Трава хвоща польового — 30 г

Hb. Equisetum arvense

Трава омели білої — 30 г

Hb. Viscum album

Зубки часнику порізаного — 30 г

Bulbus Allium sativum

Квітки арніки гірської — 10 г

Fl. Arnica montana

Трава деревію звичайного — 40 г

Hb. Achillea millefolium

Увесь збір настояти у 200 мл молока, процідити і вживати 4 рази на день у початковій стадії гіпертонічної хвороби.

Рецепт № 23

Суміш квіток та листя глоду криваво-червоного — 20 г Fl. ex fol. Crataegus sanguinea

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 20 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 20 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава чебрецю звичайного — 5 г

Hb. Thymus vulgaris

Трава материнки звичайної — 5 г

Hb. Origanum vulgare

Листя меліси лікарської — 5 г

Fol. Melissa officinalis

Листя м'яти перцевої — 5 г

Fol. Mentha piperita

Шишки хмелю звичайного — 5 г

Strobuli Humulus lupulus

Квітки лаванди лікарської — 5 г

Fl. Lavandula vera

Трава горицвіту весняного — 5 г

Hb. Adonis vernalis

Листя конвалії звичайної — 5 г

Fol. Convallaria majalis

Три столові ложки збору залити 300 мл окропу, настояти до охолодження, процідити. Вживати по півсклянки 3 рази на день при неврозі серця.

Рецепт № 24

Суміш квіток та листя глоду криваво-червоного — 30 г Fl. ex fol. Crataegus sanguinea

Трава хвоща польового — 15 г

Hb. Equisetum arvense

Трава омели білої — 30 г

Hb. Viscum album

Квітки бузини чорної — 30 г

Fl. Sambucus nigra

Листя меліси лікарської — 5 г

Fol. Melissa officinalis

Листя м'яти перцевої — 5 г

Fol. Mentha piperita

Трава чебрецю звичайного — 5 г

Hb. Thymus vulgaris

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 25 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава фіалки триколірної — 15 г

Hb. Viola tricolor

Листя берези пухнастої — 15 г

Fol. Betula pubescens чи alba

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 10 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Трава барвінку малого — 15 г

Hb. Vinca minor

Увесь збір залити склянкою окропу (250 мл), варити 5 хв, настояти до охолодження, процідити.

Випити ковтками за 3 рази після їди при гіпертонічній хворобі з болями у серці.

З готових аптечних препаратів глоду використовують настойку або рідкий екстракт по 20—30 крапель 3-4 рази на день.

Барвінок малий (могильник, хрещатий барвінок) виявляє гіпотензивну дію, знижує артеріальний тиск, розширює венозні судини серця і судини головного мозку. Призначають при гіпертонії, спазмах судин головного мозку, нейрогенній тахікардії та при інших вегетоневрозах.

Рецепт № 25

Трава деревію звичайного — 50 г

Hb. Achillea millefolium

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 15 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Дві чайні ложки збору залити 3 склянками води кімнатної температури, настояти 3 год, після чого варити 10 хв, процідити. Випити протягом дня за декілька прийомів (при неврозі серця).

Рецепт № 26

Квітки конвалії звичайної — 10 г

Fl. Convallaria majalis

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. ttamomilla officinalis

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha piperita

Плоди фенхелю звичайного — 20 г

Fruc. Foeniculum vulgare

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 15 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну чайну ложку збору залити склянкою води кімнатної температури, настояти 3 год, після чого варити 10 хв, процідити. Випити протягом дня за декілька прийомів.

Рецепт № 27

Квітки глоду криваво-червоного — 50 г

Fl. Crataegus sanguinea

Трава споришу звичайного — 30 г

Hb. Polygonum aviculare

Трава хвоща польового — 20 г

Hb. Equisetum arvense

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня (при неврозі серця).

Рецепт № 28

Листя м'яти перцевої — 15 г

Fol. Mentha piperita

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 15 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Трава горицвіту весняного — 30 г

Hb. Adonis vernalis

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня.

Рецепт № 29

Корені з кореневищем валеріани лікарської -1 ст. ложка

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої -

1 ст. ложка

Hb. Leonurus quinquelobatus

Насіння кмину звичайного — 1 ст. ложка

Sem. Carum carvi

Одну столову ложку збору заварити склянкою окропу, охолодити, процідити. Пити по склянці, повільно, 3 рази на день (при неврозах серця з тахікардією).

Рецепт № 30

Листя м'яти перцевої — 2 частини

Fol. Mentha piperita

Корені з кореневищем валеріани лікарської -1 частина

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя бобівника трилистого — 1 частина

Fol. Menyanthes trifoliata

Квітки конюшини лучної — 2 частини

Fl. Trifolium pratense

Одну столову ложку збору заварити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Пити як чай по півсклянки 2 рази на день вранці та на ніч (при неврозі серця).

Рецепт № 31

Корені з кореневищем валеріани лікарської -1 частина

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Плоди глоду криваво-червоного — 2 частини

Fruc. Crataegus sanguinea

Листя меліси лікарської — 2 частини

Fol. Melissa officinalis

Трава хвоща польового — 1 частина

Hb. Equisetum arvense

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, заварити 15 хв, настояти в теплому місці 30 хв, процідити. Вживати по третині склянки за 30 хв до їди 3 рази на день при болях у серці з прискореним серцебиттям.

При болях у серці, пов’язаних із психоемоційним напруженням, призначають такі лікарські збори:

Рецепт № 32

Шишки хмелю звичайного — 1 частина

Strobuli Humulus lupulus

Трава деревію звичайного — 2 частини

Achillea millefolium

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 2 частини

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Квітки глоду криваво-червоного — 3 частини

Fl. Crataegus sanguinea

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по півсклянки настою за 30 хв до їди 3 рази на день при болях у ділянці серця, пов'язаних з психоемоційним напруженням.

Рецепт № 33

Шишки хмелю звичайного — 1 частина

Strobuli Humulus lupulus

Трава деревію звичайного — 2 частини

Achillea millefolium

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 2 частини

Hb. Leonurus quinquelobatus

Листя меліси лікарської — 3 частини

Fol. Melissa officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по півсклянки настою за 30 хв до їди 3 рази на день при болях в ділянці серця, пов'язаних з психоемоційним напруженням.

Рецепт № 34

Трава деревію звичайного — 15 г

Hb. Achillea millefolium

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 15 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 15 хв, після чого настояти 20 хв, процідити. Випити протягом дня.

Рецепт № 35

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 10 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Насіння кмину звичайного — 10 г

Scm. Carum carvi

Насіння фенхелю звичайного — 10 г

Scm. Foeniculum vulgare

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 10 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня.

Рецепт № 36

Шишки хмелю звичайного — 15 г

Strobuli Humulus lupulus

Квітки глоду криваво-червоного — 20 г

Fl. Crataegus sanguinea

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 30 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня.

Рецепт № 37

Трава деревію звичайного — 30 г

Achillea millefolium

Квітки арніки гірської — 30 г

Fl. Arnica montana

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 7-10 хв, процідити. Приймати по третині склянки настою 3 рази на день при тахікардії.

Арніка гірська (ангельське зілля, баранка, трава бараня) здатна усувати закрепи, зумовлені атонією товстої кишки, посилювати скорочення матки, розширювати судини головного мозку, тонізувати і стимулювати центральну нервову систему. У великих дозах діє заспокійливо на центральну нервову систему.

Рецепт № 38

Суміш квіток та листя глоду криваво-червоного — 20 г

Fl. ex fol. Crataegus sanguinea

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 20 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 20 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава чебрецю звичайного — 5 г

Hb. Thymus vulgaris

Трава материнки звичайної — 5 г

Hb. Origanum vulgare

Листя меліси лікарської — 10 г

Fol. Melissa officinalis

Листя м'яти перцевої — 5 г

Fol. Mentha piperita

Шишки хмелю звичайного — 5 г

Strobuli Humulus lupulus

Квітки лаванди колоскової — 5 г

Fl. Lavandula angustifolia

Трава горицвіту весняного — 5 г

Hb. Adonis vernalis

Листя конвалії звичайної — 5 г

Fl. Convallaria majalis

Збір настояти в 300 мл окропу, процідити і вживати по півсклянки настою 3 рази на день при болях у серці.

Фіторецепти при неврозах і серцевій млявості

Рецепт № 39

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 50 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну чайну ложку подрібненого коріння вранці залити склянкою окропу, настояти до вечора, заварити 5 хвилин, процідити і випити перед сном ковтками. Рекомендується при серцебиттях на нервовому ґрунті.

Рецепт № 40

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 15 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя меліси лікарської — 15 г

Fol. Melissa officinalis

Трава деревію звичайного — 50 г

Hb. Achillea millefolium

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, настояти в теплому місці протягом 3 годин, заварити 5 хвилин, процідити охолодженим. Випити за декілька прийомів протягом дня при нервовому серцебитті, що супроводжується безсонням.

Рецепт № 41

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. Chamomilla officinalis

Квітки конвалії звичайної — 10 г

Fl. Convallaria majalis

Насіння фенхелю звичайного — 20 г

Sem. Foeniculum vulgare

Листя м'яти перцевої — 30 г

Fol. Mentha piperita

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 40 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну чайну ложку збору залити склянкою окропу, настояти у прохолодному місці протягом 3 годин, після чого заварити 5 хвилин, процідити охолодженим. Випити за декілька прийомів протягом дня при серцевому неврозі, що супроводжується безсонням та порушенням травлення.

Рецепт № 42

Трава хвоща польового — 20 г

Hb. Equisetum arvense

Трава споришу звичайного — 30 г

Hb. Polygonum avicularae

Квітки глоду криваво-червоного — 50 г

Fl. Crataegus sanguinea

Дві повні чайні ложки збору настояти у склянці окропу 30 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при млявості серцевої діяльності.

Рецепт № 43

Трава рути садової -10 г

Hb. Ruta graveolens

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 10 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha piperita

Трава горицвіту весняного — 20 г

Hb. Adonis vernalis

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при серцевій млявості.

Рецепт № 44

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 10 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя меліси лікарської — 10 г

Fol. Melissa officinalis

Трава деревію звичайного — 10 г

Hb. Achillea millefolium

Корінь бедринця великого — 20 г

Rad. Pimpinella major

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випити за 2-3 рази протягом дня при серцевій млявості.

Рецепт № 45

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 20 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 10 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Квітки лаванди колоскової — 10 г

Fl. Lavandula angustifolia

Насіння кмину звичайного — 10 г

Sem. Carum carvi

Насіння фенхелю звичайного — 10 г

Sem. Foeniculum vulgare

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випити за 3 рази протягом дня як заспокійливе і протисудомне.

Рецепт № 46

Шишки хмелю звичайного — 10 г

Strobuli Humulus lupulus

Трава шандри звичайної — 15 г

Hb. Marrubium vulgare

Квітки глоду криваво-червоного — 20 г

Fl. Crataegus sanguinea

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 30 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при серцевій млявості.

Рецепт № 47

Екстракт глоду рідкий — 50 г

Ext. Crataegi fluidum

Вранці та ввечері приймати по 10-15 крапель до їди при серцевій млявості.

Рецепт № 48

Екстракт глоду рідкий — 10 г

Ext. Crataegi fluidum

Екстракт валеріани лікарської — 15 г

Ext. Valeriana officinalis

Настойка горицвіту весняного — 10 г

T-rae Adonis vernalis

Вживати по 20-30 крапель 3 рази на день до їди при серцевій млявості людям у похилому віці.

Рецепт № 49

Настойка конвалії травневої — 20 г

T-rae Convallaria majalis

Екстракт глоду рідкий — 10 г

Ext. Crataegi fluidum

Вживати по 20 крапель вранці та увечері при серцевій млявості людям у похилому віці.

Рецепт № 50

Шишки хмелю звичайного — 20 г

Strobuli Humulus lupulus

Трава деревію звичайного — 20 г

Hb. Achillea millefolium

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 30 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя меліси лікарської — 30 г

Fol. Melissa officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити охолодженим. Випити ковтками протягом дня як заспокійливе при серцевому неврозі.

Хаменерій вузьколистий (іван-чай, зніт вузьколистий, кіпрей, дикий льон) — Chamaenerium angustifolium. Як показує практика, лікувальні властивості цієї рослини зумовлені наявністю дубильних речовин, слизу, заліза, міді, нікелю, марганцю, молібдену. Вони стимулюють крово-творення, підвищують захисні властивості організму. В народній медицині хаменерій призначають при безсонні, мігрені, олігофренії.

Левзея сафлоровидна (маралій корінь, ма-ралова трава, оленячий корінь, раконтикум) — Leuzea carthamoides. Препарати левзеї призначають при фізичній стомлюваності, зниженій працездатності, астенодепресивних станах; тонізують і стимулюють центральну нервову систему при фізичній перевтомі, загальній слабкості, пригніченому (депресивному стані), поліпшують роботу серця, позитивно впливають на артеріальний тиск.

Три столові ложки кореневища з корінням заливають 1 л води кімнатної температури, настоюють у теплому місці 3 години, проціджують. Вживають по 1 столовій ложці 3 рази на день перед їдою 2-3 рази на день.

Родіола рожева (золотий корінь) — Rhodiola rosea. Призначають при астенічних станах, функціональних захворюваннях нервової системи, серцевій млявості, неврозах, вегето-судинних дистоніях, гіпотонії, імпотенції, знімають психічне напруження. Необхідно обережно призначати препарати родіоли при різко виражених збудженнях, гіпертонічних кризах, при гіпотонії у клімактеричному періоді.

На ґрунті частої перевтоми, що веде до гіпотонії, призначають такі збори лікарських рослин:

Рецепт № 51

Листя бадану товстолистого — 2 частини

Fol. Bergenia crassifolia

Корінь родіоли рожевої — 1 частина

Rad. Rhodiola rosea

Листя брусниці звичайної — 1 частина

Fol. Vaccinium vitis-idaea

Листя хаменерію вузьколистого — 1 частина

Fol. Chamaenerium angustifolium

Листя смородини чорної — 1 частина

Fol. Ribes nigrum

Трава чебрецю плазкого — 0,5 частини

Hb. Thymus serpiyllum

Дві-три столові ложки збору залити 1 л окропу, кип'ятити на малому вогні 5 хв, настояти в теплому місці 20-30 хв, процідити і пити по 2-3 склянки на день з медом або цукром при перевтомі, гіпотонії нервового походження.

Рецепт № 52

Корінь родіоли рожевої — 2 частини

Rad. Rhodiola rosea

Корінь заманихи високої — 2 частини

Rad. Echinopanax elatus

Плоди шипшини травневої — 2 частини

Fruc. Rosa majalis

Листя кропиви дводомної — 1,5 частини

Fol. Urtica dioica

Плоди глоду криваво-червоного — 1,5 частини

Fruc. Crataegus sanguinea

Трава звіробою звичайного — 1 частина

Hb. Hypericum perforatum

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 1 год, процідити. Вживати по 1/2-1/3 склянки 2-3 рази на день при гіпотонії (ВСД за гіпотонічним типом).

Родіолу рожеву призначають при перевтомі, функціональних захворюваннях нервової системи, зокрема неврозах, вегето-судинних дистоніях за гіпотонічним типом, астенії, гіпотонії, психічних напруженнях. Використовують рідкий екстракт по 5—10 крапель 2-3 рази на день за 15—20 хв до їди. Настойку готують у співвідношенні з 40% етиловим спиртом 1 : 5, вживають по 15 крапель 3 рази на день за 15—20 хв до їди.

Заспокійливий чай містить у своєму складі рослини, які знімають нервову напругу, дратівливість, покращують сон. До таких рослин належать:

Рецепт № 53

Трава чебрецю плазкого — 2 частини

Hb. Thymus serpiyllum

Трава материнки звичайної — 4 частини

Hb. Origanum vulgare

Листя ожини сизої — 3 частини

Fol. Rubus caesius

Трава буркуну звичайного — 2 частини

Hb. Melilotus officinalis

Плоди шипшини звичайної — 4 частини

Fruc. Rosa canina

Одну чайну ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Пити по склянці настою вранці та ввечері, додаючи за смаком мед або цукор.

Тонізуючий чай у своєму складі містить рослини, які стимулюють центральну нервову систему, позитивно діють на внутрішні органи, зменшують втому, підвищують розумову та фізичну працездатність.

Рецепт № 54

Листя смородини чорної — 1 частина

Fol. Ribes nigrum

Листя чорниці звичайної — 1 частина

Fol. Vaccinium myrtillus

Листя хаменерію вузьколистого — 1 частина

Fol. Chamaenerium angustifolium

Корінь родіоли рожевої — 1 частина

Rad. Rhodiola rosea

Кореневище левзеї сафлоровидної — 1 частини

Rhiz. Leuzea carthamoides

Трава чебрецю плазкого — 1 частина

Hb. Thymus serpiyllum

Дві-три столові ложки збору залити 1 л окропу, настояти 1 год, процідити. Випити 2-3 склянки настою протягом дня.

Рецепт № 55

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Шишки хмелю звичайного — 20 г

Strobuli Humulus lupulus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 15-20 хв у теплому місці, процідити. Вживати по склянці настою 2 рази на день при судомах.

Рецепт № 56

Листя м'яти перцевої — 25 г

Fol. Mentha piperita

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 25 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв у теплому місці, процідити. Вживати по склянці настою ввечері перед сном при безсонні, нервовому збудженні.

Рецепт № 57

Листя м'яти перцевої — 30 г

Fol. Mentha piperita

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 30 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору на склянку окропу, заварити як чай, процідити. Вживати по склянці настою перед сном при безсонні.

Рецепт № 58

Трава звіробою звичайного — 20 г

Hb. Hypericum perforatum

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Шишки хмелю звичайного — 20 г

Strobuli Humulus lupulus

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 20 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Дві столові ложки збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв у теплому місці, процідити. Весь настій випити ковтками протягом дня при безсонні, неврастенії.

Рецепт № 59

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. Chamomilla officinalis

Кора крушини ламкої — 10 г

Cort. Frangula alnus

Листя м'яти перцевої — 30 г

Fol. Mentha piperita

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 30 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв у теплому місці, процідити. Приймати по 1-2 склянки настою перед сном (при безсонні, роздратованості, неврастенії).

Рецепт № 60

Квітки ромашки лікарської — 20 г

Fl. Chamomilla officinalis

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 20 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Кора крушини ламкої — 20 г

Cort. Frangula alnus

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha piperita

Шишки хмелю звичайного — 10 г

Strobuli Humulus lupulus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, процідити. Приймати по 1-2 склянки настою перед сном (при безсонні).

Рецепт № 61

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 30 г

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава сухоцвіту багнового — 30 г

Hb. Gnaphalium uliginosum

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 20 г Rad.

ex rhizoma Valeriana officinalis

Чотири столові ложки збору залити 1 л окропу, настояти 10-12 годин у теплому місці, процідити. Випити весь настій ковтками (щогодини) протягом дня (при безсонні, лякливості).

Рецепт № 62

Трава чебрецю плазкого — 10 г

Hb. Thymus serpiyllum

Трава собачою кропиви звичайної — 20 г

Hb. Leonurus cardiaca

Трава сухоцвіту багнового — 15 г

Hb. Gnaphalium uliginosum

Весь збір залити 1 л окропу, настояти 3 години у теплому місці, процідити. Випити весь настій теплим ковтками протягом дня (при неврастенії, істерії).

Рецепт № 63

Шишки хмелю звичайного — 25 г

Strobuli Humulus lupulus

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 25 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, заварити як чай, процідити. Приймати по 1-2 склянки настою перед сном (при безсонні).

Рецепт № 64

Шишки хмелю звичайного — 20 г

Strobuli Humulus lupulus

Шишкоягоди ялівцю звичайного — 20 г

Fruc. Juniperus communis

Трава хвоща польового — 20 г

Hb. Equisetum arvense

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 20 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, заварити як чай, процідити. Приймати по 1-2 склянки настою перед сном (при безсонні).

Рецепт № 65

Квітки ромашки лікарської — 25 г

Fl. Chamomilla officinalis

Листя м'яти перцевої — 25 г

Fol. Mentha piperita

Насіння фенхелю лікарського — 25 г

Sem. Foeniculum officinalis

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 25 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Насіння кмину звичайного — 10 г

Sem. Carum carvi

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 10-15 хв, процідити. Вживати по 1-2 склянки настою протягом дня (при неврастенії, безсонні).

Рецепт № 66

Трава вероніки лікарської — 20 г

Hb. Veronica officinalis

Квітки лаванди колоскової — 20 г

Fl. Lavandula verae

Листя меліси лікарської — 20 г

Fol. Melissa officinalis

Плоди барбарису звичайного — 20 г

Fruc. Berberis vulgaris

Трава фіалки запашної — 20 г

Hb. Violae odoratae

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження, процідити. Випити ввечері перед сном склянку настою (при неврастенії, безсонні).

Рецепт № 67

Шишки хмелю звичайного — 30 г

Strobuli Humulus lupulus

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 30 г

Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Листя меліси лікарської — 30 г

Fol. Melissa officinalis

Шишкоягоди ялівцю звичайного — 30 г

Fruc. Juniperus communis

Трава хвоща польового — 30 г

Hb. Equisetum arvense

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти протягом дня, процідити. Випити ввечері перед сном 1-2 склянки настою (при безсонні).

Рецепт № 68

Шишки хмелю звичайного — 20 г

Strobuli Humulus lupulus

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Трава маренки запашної — 20 г

Hb. Asperula odorata

Листя меліси лікарської — 20 г

Fol. Melissa officinalis

Корінь оману високого — 20 г

Rad. Inula helenium

Трава буркуну звичайного — 20 г

Hb. Melilotus officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження, процідити. Пити по 2 склянки настою протягом дня при неврастенії та для запобігання судомам при епілепсії.

Рецепт № 69

Листя меліси лікарської — 20 г

Fol. Melissa officinalis

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Плоди коріандру посівного — 20 г

Fr. Coriandrum sativum

Весь збір настояти на суміші зі 100 мл етилового спирту та 20 мл води протягом доби, процідити, осад відтиснути. Змочити настойкою хусточку і прикласти до потилиці і скроні при мігрені та головному болю.

Рецепт № 70

Корінь первоцвіту безстеблого — 20 г

Rad. Primula vulgaris

Квітки лаванди колоскової — 20 г

Fl. Lavandula verae

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Листя розмарину справжнього — 20 г

Fol. Rosmarinus officinalis

Корені з кореневищем валеріани лікарської — 20 г Rad. ex rhizoma Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти, процідити. Пити по 2 склянки настою протягом дня при мігрені.

Рецепт № 71

Трава кніку бенедиктинського — 10 г

Hb. Cardui benedicti

Корінь цикорію дикого — 10 г

Rad. Cichorii intybus

Трава полину гіркого — 10 г

Hb. Artemisia absinthium

Корінь валеріани лікарської — 15 г

Rad. Valeriana officinalis

Кора крушини ламкої — 15 г

Cort. Frangulae alni

Трава огірочника лікарського — 20 г

Hb. Boraginis oficinalis

Трава вероніки лікарської — 20 г

Hb. Veronica officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти протягом дня, процідити. Випити увечері перед сном при безсонні.

Рецепт № 72

Шишки хмелю звичайного — 10 г

Strobuli Humulus lupulus

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha piperita

Корінь валеріани лікарської — 20 г

Rad. Valeriana officinalis

Квітки ромашки лікарської — 20 г

Fl. Chamomilla officinalis

Листя меліси лікарської — 20 г

Fol. Melissa officinalis

Кора крушини ламкої — 20 г

Cort. Frangula alnus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 10-15 хв, процідити. Вживати по 1-2 склянки настою протягом дня при безсонні, неврастенії, депресивному стані.

Рецепт № 73

Листя конюшини польової — 30 г

Fol. Trifolium arvense

Листя м'яти перцевої — 30 г

Fol. Mentha piperita

Корінь валеріани лікарської — 30 г

Rad. Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження, процідити. Увечері випити 1-2 склянки настою при нервовому збудженні.

Рецепт № 74

Шишки хмелю звичайного — 20 г

Strobuli Humulus lupulus

Листя розмарину звичайного — 20 г

Fol. Rosmarinus officinalis

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Трава звіробою звичайного — 20 г

Hb. Hypericum perforatum

Листя меліси лікарської — 20 г

Fol. Melissa officinalis

Корінь валеріани лікарської — 20 г

Rad. Valeriana officinalis

Дві повні столові ложки збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв, процідити. Пити ковтками протягом дня при безсонні.

Хміль звичайний — Humulus lupulus. Для медичних цілей використовують суцвіття «шишки». Супліддя заготовлюють у середині серпня. Препарати з хмелю заспокійливо діють на нервову систему, мають протизапальні, ка-пілярозміцнюючі, гіпосенсибілізуючі і болетамувальні властивості. Прописують хворим при безсонні, нервовому виснаженні, вегето-судинній дистонії, клімактеричних розладах, аменореї, гіпоменструальному синдромі на ґрунті естрогенних порушень функції яєчників, альгоменореї та гіпогалактії. З успіхом призначають для поліпшення серцево-судинної діяльності. Внутрішньо вживають настій шишок хмелю (2 столові ложки шишок на 500 мл окропу, настоюють 2 години до охолодження, проціджують, випивають по 1/2 склянки 4 рази на день до їди).

Рецепт № 75

Листя конюшини польової — 20 г

Fol. Trifolium arvense

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Корінь дудника лісового — 30 г

Rad. Angelica sylvestris

Корінь валеріани лікарської — 30 г

Rad. Valeriana officinalis

Дві столові ложки збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв, процідити. Пити ковтками по склянці настою протягом дня при безсонні з ознаками захворювань шлунка і жовчовивідних шляхів.

Рецепт № 76

Трава вересу звичайного — 20 г

Hb. Calluna vulgaris

Корінь валеріани лікарської — 20 г

Rad. Valeriana officinalis

Квітки ромашки лікарської — 30 г

Fl. Chamomillae officinalis

Дві столові ложки збору настояти в склянці окропу 15 хв, процідити. Пити ковтками протягом дня при безсонні.

Рецепт № 77

Квітки лаванди колоскової — 25 г

Fl. Lavandulae vera

Листя розмарину справжнього — 25 г

Fol. Rosmarini officinalis

Листя меліси лікарської — 25 г

Fol. Melissae officinalis

Квітки первоцвіту безстеблого — 25 г

Fl. Primulae vulgaris

Дві повних столових ложки збору настояти у склянці окропу 15 хв, процідити. Пити ковтками протягом дня при безсонні, нервовому збудженні.

Астенічний синдром — це стан нервово-психічної млявості. Для нього характерно підвищення збудливості, що змінюється безсиллям, швидкою втомою, сповільненням відновлення сил, нездатністю до значної розумової та фізичної праці, нестійкість настрою, плаксивість, часто з’являються головні болі, безсоння, підвищена пітливість. Причинами є нервові стреси, хронічні захворювання нервової системи, перенесені хвороби, травми.

Неврастенія — одна з найпоширеніших форм неврозу, в основі якої лежить тимчасове функціональне порушення основних нервових процесів (збудження, гальмування). Причинами неврастенії можуть бути надмірна або тривала перевтома на фоні негативних емоцій, викликаних різними соціально-побутовими факторами. Клінічно виділяють дві форми неврастенії: гіперстенічну з переважанням симптомів підвищеної збудливості і гіпостенічну з ознаками пригнічення настрою, млявістю, сонливістю. Залежно від цього добирають відповідні лікарські рослини, що виявляють загаль-нотонізуючі або заспокійливі властивості.

При гіперстенічній формі неврастенії помічні такі збори лікарських рослин:

Рецепт № 78

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Трава собачої кропиви п'ятилопатевої -

1 частина

Hb. Leonurus quinquelobatus

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha piperita

Листя бобівника трилистого — 1 частина

Fol. Menyanthes trifoliata

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки 2-3 рази на день при підвищеній збудливості, дратівливості (при гіперстенічній формі неврастенії).

Бобівник трилистий (жаб’ячі огірочки).

В акушерській практиці призначають настій листя при ранніх токсикозах вагітності як протиблювотний засіб.

Рецепт № 79

Корінь валеріани лікарської — 3 частини

Rad. Valeriana officinalis

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha piperita

Листя бобівника трилистого — 1 частина

Fol. Menyanthes trifoliata

Квітки ромашки лікарської — 1 частина

Fl. Chamomilla officinalis

Вживати по півсклянки настою вранці та на ніч при порушенні фази засинання на ґрунті нервового збудження.

Рецепт № 80

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Трава собачої кропиви п'ятилопатевої — 1 частина

Hb. Leonurus quinquelobatus

Плоди кмину звичайного — 1 частина

Fruc. Carum carvi

Плоди фенхелю звичайного — 1 частина

Fruc. Foeniculum vulgara

Вживати у формі настою 3 рази на день за 30 хв до їди, останній раз за годину до сну (при порушенні сну при нервовому збудженні і частому серцебитті).

Рецепт № 81

Корінь валеріани лікарської — 2 частини

Rad. Valeriana officinalis

Трава собачої кропиви п'ятилопатевої — 2 частини

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава деревію звичайного — 1 частина

Hb. Achillea millefolium

Плоди анісу звичайного — 1 частина

Fruc. Anisum vulgare

Квітки нагідок лікарських — 1 частина

Fl. Calendula officinalis

Вживати у формі настою по півсклянки вранці та ввечері перед сном, а також серед дня при болях у ділянці серця.

Порушення нормального фізіологічного сну — один з найчастіших симптомів багатьох захворювань, в основі якого лежать зовнішні і внутрішні подразники (сильні звуки, спекота, кашель, свербіж, відчуття голоду тощо). Порушення сну як вияв початку захворювання або його ускладнення спостерігається при невротичних реакціях, захворюваннях нервової системи. При цьому необхідно розрізняти фазу засинання, фазу глибокого сну і фазу тривалого сну.

Рецепт № 82

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Корінь дягелю лікарського — 1 частина

Rad. Angelica archangelica

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha piperita

Вживати у формі настою по півсклянки 3 рази на день при порушенні фази засинання після нервового збудження.

Рецепт № 83

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha piperita

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Шишки хмелю звичайного — 1 частина

Strobuli Humulus lupulus

Вживати у формі настою по півсклянки 3 рази на день при порушенні фази засинання після нервового збудження.

Рецепт № 84

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Квітки глоду криваво-червоного — 1 частина

Fl. Crataegus sanguinea

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha piperita

Трава омели білої — 1 частина

Hb. Viscum album

Трава собачої кропиви п'ятилопатевої — 1 частина

Hb. Leonurus quinquelobatus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки настою вранці та ввечері при підвищеній дратівливості, збудливості, безсонні.

Рецепт № 85

Трава маренки запашної — 4 частини

Hb. Asperula odorata

Трава собачої кропиви п'ятилопатевої — 4 частини

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава сухоцвіту багнового — 3 частини

Hb. Gnaphalium uliginosum

Трава чебрецю плазкого — 2 частини

Hb. Thymus serpyllum

Листя ожини звичайної — 5 частин

Fol. Rubus fruticosus

Листя татарника звичайного — 2 частини

Fol. Onopordum acanthium

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по півсклянки настою 3 рази на день при підвищеній нервовій збудливості, істеричних припадках.

При гіпостенічній формі неврастенії призначають такі лікарські збори:

Рецепт № 86

Корінь родіоли рожевої — 2 частини

Rad. Rhodiola rosea

Корінь заманихи високої — 2 частини

Rad. Echinopanax elatus

Плоди шипшини травневої — 2 частини

Fruc. Rosa majalis

Листя кропиви дводомної — 1,5 частини

Fol. Urtica dioica

Трава звіробою звичайного — 1 частина

Hb. Hypericum perforatum

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по півсклянки настою 2-3 рази на день як загально-тонізуючий засіб при гіпостенічній формі неврастенії.

Рецепт № 87

Листя бадану товстолистого — 2 частини

Fol. Bergenia crassifolia

Корінь родіоли рожевої — 1 частина

Rad. Rhodiola rosea

Листя брусниці звичайної — 1 частина

Fol. Vaccinium vitis-idaea

Листя чорниці звичайної — 1 частина

Fol. Vaccinium myrtillus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по півсклянки настою 2-3 рази на день як тонізуючий засіб при гіпостенічній формі неврастенії.

Рецепт № 88

Листя хаменерію вузьколистого — 1 частина

Fol. Chamaenerium angustifolia

Листя смородини чорної — 1 частина

Fol. Ribes nigrum

Трава чебрецю плазкого — 0,5 частини

Hb. Thymus serpyllum

Дві-три столових ложки збору залити 1 л води кімнатної температури, кип'ятити на малому вогні 5 хв, настояти в теплому місці 30 хв, процідити. Вживати теплим по 2-3 склянки настою, додаючи мед або цукор при важкій розумовій праці, надмірній втомі.

Рецепт № 89

Корінь родіоли рожевої — 1 частина

Rad. Rhodiola rosea

Плоди шипшини травневої — 1 частина

Fruc. Rosa majalis

Квітки нагідок лікарських — 1 частина

Fl. Calendula officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по 1/3 склянки настою 3 рази на день за 30 хв до їди при підвищеній збудливості на фоні загальної млявості.

Рецепт № 89

Листя суниць лісових — 1 частина

Fol. Fragaria vesca

Листя ожини сизої — 1 частина

Fol. Rubus caesius

Листя малини звичайної — 1 частина

Fol. Rubus idaeus

Листя смородини чорної — 1 частина

Fol. Ribes nigrum

Трава звіробою звичайного — 1 частина

Hb. Hypericum perforatum

Трава чебрецю звичайного — 1 частина

Hb. Thymus vulgaris

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 20 хв, процідити. Вживати по склянці настою 2-3 рази на день, додаючи мед або цукор, при підвищеній збудливості на фоні загальної млявості.

Рецепт № 90

Листя бадану товстолистого — 2 частини

Fol. Bergenia crassifolia

Корінь родіоли рожевої — 1 частина

Rad. Rhodiola rosea

Листя брусниці звичайної — 1 частина

Fol. Vaccinium vitis-idaea

Листя чорниці звичайної — 1 частина

Fol. Vaccinium myrtillus

Листя смородини чорної — 1 частина

Fol. Ribes nigrum

Трава каперців трав'янистих — 1 частина

Hb. Capparis herbacea

Трава чебрецю плазкого — 1 частина

Hb. Thymus serpyllum

Дві-три столових ложки збору залити 1 л води кімнатної температури, кип'ятити на малому вогні 5-10 хв, настояти 30 хв у теплому місці, процідити. Пити як чай по 1-2 склянки на день, додаючи мед або цукор, при загальній втомлюваності.

Каперці трав’янисті (колючі), російська назва каперсы колючие. Напівкущова рослина, росте в Криму на сухих кам’янистих схилах і приморському галечнику. Для лікування використовують стиглі плоди. Відвар з висушеної кори вживають при іпохондрії та істеричних припадках. Одну столову ложку подрібненої кори і коріння заливають склянкою окропу, 15 хвилин кип’ятять на малому вогні в закритому посуді, охолоджують до кімнатної температури, проціджують. П’ють по столовій ложці 3-4 рази на день або в складі збору.

Рецепт № 90

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Плоди кмину звичайного — 1 частина

Fruc. Carum carvi

Трава каперців трав'янистих — 1 частина

Hb. Capparis herbacea

Корінь лопуха справжнього — 1 частина

Rad. Arctium tomentosum

Плоди фенхелю звичайного — 1 частина

Fruc. Foeniculum vulgare

Стручки квасолі звичайної — 1 частина

Cort. Fructus Phaseolus vulgaris

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по півсклянки настою 3 рази на день при нервовому збудженні з прискореним серцебиттям, підвищеній втомі, поганому настрої, загальній млявості.

Рецепт № 91

Листя м'яти перцевої — 2 частини

Fol. Mentha piperita

Листя бобівника трилистого — 2 частини

Fol. Menyanthes trifoliata

Шишки хмелю звичайного — 1 частина

Strobuli Humulus lupulus

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Листя чорниці звичайної — 3 частини

Fol. Vaccinium myrtillus

Стручки квасолі звичайної — 1 частина

Cort. Fructus Phaseolus vulgaris

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по півсклянки настою вранці, вдень і ввечері перед їдою або через годину після їди при нервовому збудженні, подразливості, безсонні.

Рецепт № 92

Корінь валеріани лікарської — 3 частини

Rad. Valeriana officinalis

Листя м'яти перцевої — 3 частини

Fol. Mentha piperita

Листя бобівника трилистого — 4 частини

Fol. Menyanthes trifoliata

Листя чорниці звичайної — 3 частини

Fol. Vaccinium myrtillus

Листя суниць лісових — 2 частини

Fol. Fragaria vesca

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Вживати по півсклянки настою перед сном при нервовому збудженні, безсонні.

Рецепт № 93

Кора крушини ламкої — 15 г

Cort. Frangula alnus

Корінь валеріани лікарської — 15 г

Rad. Valeriana officinalis

Трава полину гіркого — 30 г

Hb. Artemisia absinthium

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 20-30 хв, процідити. Вживати по склянці настою перед сном при безсонні.

Рецепт № 94

Квітки ромашки лікарської — 25 г

Fl. Chamomilla officinalis

Корінь валеріани лікарської — 25 г

Rad. Valeriana officinalis

Листя м'яти перцевої — 15 г

Fol. Mentha piperita

Дві столові ложки збору на склянку окропу, настояти в теплому місці 15-20 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при неврастенії, безсонні.

Рецепт № 95

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Квітки ромашки лікарської — 20 г

Fl. Chamomilla officinalis

Корінь валеріани лікарської — 20 г

Rad. Valeriana officinalis

Плоди кмину звичайного — 20 г

Fruc. Carum carvi

Плоди фенхелю звичайного — 20 г

Fruc. Foeniculum vulgare

Одну столову ложку збору на склянку окропу, настояти в теплому місці 15 хв, процідити. Вживати по склянці настою увечері перед сном при безсонні, поганому засинанні.

М’ята перцева — Mentha plperita. Для виготовлення ліків використовують траву і листя рослини. Терапевтична активність м’яти перцевої зумовлена комплексом біологічно активних речовин. Серед них першочергове значення має ментол, який виявляє подразнюючу, антисептичну і аналгезуючу дію. Після вживання препарати м’яти підсилюють секрецію травних залоз, збуджують апетит, посилюють перистальтику кишківника, знижують тонус гладеньких м’язів, виявляють седативну і незначну гіпотензивну дію при нервових збудженнях, безсонні, різних неврологічних станах. Ментол використовують як легкий рефлекторний судинорозширюючий засіб при стенокардії та хворобах, пов’язаних зі спазмами судин головного мозку. М’ятну олію використовують як в чистому вигляді, так і у складі фітопрепаратів та комплексних лікувальних засобів.

Фіторецепти при гіпертонічному кризі на ґрунті психоемоційних навантажень

При першій стадії гіпертонічної хвороби артеріальний тиск підвищується непостійно, спостерігається головний біль, шум у вухах, порушується сон, з’являється втома, артеріальний тиск у межах 160—170/90—100 мм рт. ст., прогресування відбувається повільно.

Друга стадія гіпертонічної хвороби характеризується більш стійким підвищенням артеріального тиску, характерними є гіпертонічні кризи, артеріальний тиск в межах 180— 200/115—120 мм рт. ст.

Третя стадія гіпертонічної хвороби проявляється органічними змінами в судинах та інших органах. Артеріальний тиск досягає 200-250/115-120 мм рт. ст.

Рецепт № 96

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 1 ст. ложка

Hb. Leonurus quinquelobatus

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valerianae officinalis

Трава сухоцвіту багнового — 1 частина

Hb. Gnaphalium uliginosum

Трава хвоща польового — 1 частина

Hb. Equisetum arvense

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, нагрівати на водяній бані 15 хв, настояти при кімнатній температурі 30 хв, процідити. Вживати по 1/2-1/3 склянки настою 3 рази на день за 30 хв до їди. Настій ефективний при гіпертонічній хворобі І-ІІ ступенів. Призначають при підвищенні артеріального тиску на ґрунті психоемоційних навантажень.

Рецепт № 97

Трава омели білої — 2 частини

Hb. Viscum album

Трава деревію звичайного — 1 частина

Hb. Achillea millefolium

Квітки глоду криваво-червоного — 2 частини

Fl. Crataegus sanguinea

Трава сухоцвіту багнового — 1 частина

Hb. Gnaphalium uliginosum

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, нагрівати на водяній бані 15 хв, настояти при кімнатній температурі 30 хв, процідити. Вживати по 1/2-1/3 склянки настою 3 рази на день за 30 хв до їди при підвищеному артеріального тиску, що супроводжується головними болями, запамороченням (при І-ІІ ступенях гіпертонічної хвороби).

Астрагал шерстистоквітковий (божі ручки, котячий горох) — Astragalus dasyanthus. Зникаюча рослина, занесена до Червоної книги України. Препарати виявляють седативну, гі-по-тензивну і кардіотонічну дію при гіпертонічній хворобі І-ІІ ступенів, при серцево-судинній недостатності.

Рецепт № 98

Трава горицвіту весняного — 1 частина

Hb. Adonis vernalis

Плоди глоду криваво-червоного — 2 частини

Fruc. Crataegus sanguinea

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha piperita

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 3 частини

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава сухоцвіту багнового — 2 частини

Hb. Gnaphalium uliginosum

Трава ортосифону тичинкового

(ниркового чаю) — 1 частина

Hb. Orthosiphon stamineus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, нагрівати на водяній бані 15 хв, настояти при кімнатній температурі 30 хв, процідити. Вживати по 1/2-1/3 склянки настою 3 рази на день за 30 хв до їди при при гіпертонічній хворобі І-ІІ ступенів з явищами стенокардії.

Рецепт № 99

Трава деревію звичайного — 30 г

Hb. Achillea millefolium

Трава барвінку малого — 15 г

Hb. Vinca minor

Трава хвоща польового — 15 г

Hb. Equisetum arvensae

Трава омели білої — 15 г

Hb. Viscum album

Квітки глоду криваво-червоного — 15 г

Fl. Crataegus sanguinea

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 3 год, після чого варити 5 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 100

Трава деревію звичайного — 30 г

Hb. Achillea millefolium

Трава хвоща польового — 30 г

Hb. Equisetum arvense

Трава омели білої — 30 г

Hb. Viscum album

Трава рути садової -10 г

Hb. Ruta graveolens

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 3 год, після чого варити 5 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 101

Трава звіробою звичайного — 20 г

Hb. Hypericum perforatum

Трава деревію звичайного — 25 г

Hb. Achillea millefolium

Квітки арніки гірської — 5 г

Fl. Arnica montana

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 3 год, після чого варити 5 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 101

Квітки та листя глоду криваво-червоного — 30 г

Fl. ex fol. Crataegus sanguinea

Трава хвоща польового — 15 г

Hb. Equisetum arvensae

Трава омели білої — 30 г

Hb. Viscum album

Квітки бузини чорної — 30 г

Fl. Sambucus nigra

Слань ламінарії цукристої — 5 г

Hb. Laminariae saccharinae

Листя меліси лікарської — 5 г

Fol. Melissa officinalis

Листя м'яти перцевої — 5 г

Fol. Mentha piperita

Трава чебрецю звичайного — 5 г

Hb. Thymus vulgaris

Трава кропиви собачої — 20 г

Hb. Leonurus cardiacea

Трава фіалки триколірної — 15 г

Hb. Viola tricolor

Листя берези пухнастої — 15 г

Fol. Betulae albae

Корінь валеріани лікарської — 10 г

Rad. Valeriana officinalis

Трава барвінку малого — 15 г

Hb. Vinca minor

Дві столові ложки збору залити склянкою окропу, варити 5 хв, настояти до охолодження, процідити. Випити ковтками за 3 рази після їди при гіпертонічній хворобі.

Бузина чорна фармакологічну дію виявляє залежно від кількісного та якісного складу наявних у рослині біологічно активних речовин. Плоди, а у великих кількостях і кора та коріння мають послаблюючі властивості. В гінекології використовують внутрішньо, а також для спринцювань та ванночок при захворюваннях піхви.

Рецепт № 102

Квітки конвалії звичайної — 15 г

Fl. Convallaria majalis

Трава рути садової -10 г

Hb. Ruta graveolens

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 3 год, після чого варити 5 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 103

Квітки глоду криваво-червоного — 25 г

Fl. Crataegus sanguinea

Плоди кмину звичайного — 25 г

Fruc. Carum carvi

Квітки барвінку малого — 25 г

Fl. Vinca minor

Трава рути садової -15 г

Hb. Ruta graveolens

Корінь валеріани лікарської — 10 г

Rad. Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 3 год, після чого варити 5 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при гіпертонічній хворобі.

Беладона (красавка) рекомендується при функціональних розладах вегетативної нервової системи, підвищеній збудливості, нейрогенному порушенні менструального циклу.

Блекота чорна (зубовик, собачий мак) виявляє седативну дію як заспокійливий засіб при захворюваннях шлунково-кишкового тракту, при дисменореї, вагінітах для зменшення болісних спазмів гладеньких м’язів, судомному блюванні, істерії, безсонні, болісних місячних та при клімактеричних проявах.

Рецепт № 104

Листя барвінку малого — 15 г

Fol. Vinca minor

Плоди кмину звичайного — 15 г

Fruc. Carum carvi

Корінь валеріани лікарської — 20 г

Rad. Valeriana officinalis

Квітки глоду криваво-червоного — 25 г

Fl. Crataegus sanguinea

Трава омели білої — 30 г

Hb. Viscum album

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 2 год, процідити. Пити по склянці настою 2 рази на день при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 105

Трава омели білої — 30 г

Hb. Viscum album

Листя барвінку малого — 20 г

Fol. Vinca minor

Квітки глоду криваво-червоного — 20 г

Fl. Crataegus sanguinea

Кореневище валеріани лікарської — 15 г

Rhiz. Valeriana officinalis

Плоди кмину звичайного — 10 г

Fruc. Carum carvi

Трава рути садової -10 г

Hb. Ruta graveolens

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 10-15 хв, процідити. Випити ковтками протягом дня при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 106

Трава кропиви собачої звичайної — 40 г

Hb. Leonurus cardiacea

Трава сухоцвіту багнового — 40г

Hb. Gnaphalium uliginosum

Квітки глоду криваво-червоного — 40 г

Fl. Crataegus sanguinea

Листя омели білої — 40 г

Fol. Viscum album

Дві столові ложки збору залити 1 л окропу, варити 10 хв, настояти 15 хв, процідити. Випити протягом дня за 4-5 разів при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 107

Квітки глоду криваво-червоного — 25 г

Fl. Crataegus sanguinea

Трава деревію звичайного — 25 г

Hb. Achillea millefolium

Трава чебрецю плазкого — 25 г

Hb. Thymus serpyllum

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 7-10 хв, процідити. Вживати по 1/3 склянки настою 3 рази на день при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 108

Квітки глоду криваво-червоного — 30 г

Fl. Crataegus sanguinea

Листя омели білої — 30 г

Fol. Viscum album

Одну чайну ложку збору залити склянкою окропу, настояти в теплому місці 30 хв, процідити. Вживати по 1/3 склянки настою 3 рази на день через годину після їди при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 109

Кора крушини ламкої — 20 г

Cort. Frangula alnus

Трава грициків звичайних — 4 г

Hb. Capsellae bursa-pastoris

Квітки глоду криваво-червоного — 5 г

Fl. Crataegus sanguinea

Трава хвоща польового — 20 г

Hb. Equisetum arvense

Трава омели білої — 20 г

Hb. Viscum album

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 30 хв, після чого ще настояти 20 хв, процідити. Вживати по 1/3 склянки настою 3 рази на день при гіпертонічній хворобі.

Рецепт № 110

Листя ожини сизої — 2,5 частини

Fol. Rubus caesius

Трава маренки запашної — 2 частини

Hb. Asperulae odoratae

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 2 частини

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава сухоцвіту багнового — 1,5 частини

Hb. Gnaphalium uliginosum

Квітки глоду криваво-червоного — 1 частина

Fl. Crataegus sanguinea

Молодих гілок з листям омели білої — 1,5 частини

Hb. Viscum album

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 10 хв, процідити. Пити протягом дня по 3-4 склянки настою при гіпертонічній хворобі, ускладненій атеросклерозом.

Головний біль найчастіше виникає при неврозах, невротичних станах, депресіях як наслідок звуження або розширення судин головного мозку, також при різних формах мігрені, вазомоторних цефалгіях, струсах головного мозку, гіпертонічній хворобі. Для зняття нападів головного болю або їх запобігання призначають збори таких лікарських рослин.

Рецепт № 111

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Трава звіробою звичайного — 1 частина

Hb. Hypericum perforatum

Трава сухоцвіту багнового — 1 частина

Hb. Gnaphalium uliginosum

Вживати у формі настою по 1/2 склянки 2 рази на день при нервовому напруженні.

Рецепт № 112

Плоди малини звичайної — 1 частина

Fruc. Rubus idaeus

Квітки липи серцелистої — 1 частина

Fl. Tiliae cordata

Трава материнки звичайної — 1 частина

Hb. Origanum vulgare

Трава вересу звичайного — 1 частина

Hb. Calluna vulgaris

Приготувати настій і вживати по 1/2 склянки 3 рази на день через годину після їди при головних болях.

Рецепт № 113

Трава сухоцвіту багнового — 1 частина

Hb. Gnaphalium uliginosum

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 1 частина

Hb. Leonurus quinquelobatus

Квітки глоду криваво-червоного — 1 частина

Fl. Crataegus sanguinea

Трава омели білої — 1 частина

Hb. Viscum album

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки 3 рази на день за 30 хв до їди при головному болю на ґрунті підвищеного артеріального тиску.

Рецепт № 114

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 1 частина

Hb. Leonurus quinquelobatus

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha piperita

Плоди калини звичайної — 1 частина

Fruc. Viburnum opulus

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valerianaе officinalis

Трава сухоцвіту багнового — 1 частина

Hb. Gnaphalium uliginosum

Корінь шоломниці байкальської — 1 частина

Rad. Scutellaria baicalensis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Пити по 1/3 склянки 3 рази на день за 30 хв до їди при головному болю на ґрунті підвищеного артеріального тиску.

Рецепт № 115

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 1 частина

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава мучниці звичайної — 1 частина

Hb. Arctostaphylos uva-ursi

Плоди глоду криваво-червоного — 2 частини

Fruc. Crataegus sanguinea

Вживати у формі настою по півсклянки через годину після їди 3 рази на день при підвищеному артеріальному тиску з головними болями.

Рецепт № 116

Листя брусниці звичайної — 1 частина

Fol. Vaccinium vitis-idaea

Плоди анісу звичайного — 1 частина

Fruc. Anisum vulgarae

Листя підбілу звичайного — 1 частина

Fol. Tussilago farfara

Квітки липи серцелистої — 1 частина

Fl. Tilia cordata

Плоди малини звичайної — 1 частина

Fruc. Rubus idaeus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, кип'ятити 5 хв, процідити. Вживати по 1-1,5 склянки настою в теплому вигляді на ніч при головних болях.

Рецепт № 117

Трава хаменерію вузьколистого — 100 г

Hb. Chamaenerium angustifolium

Одну столову ложку трави залити склянкою окропу, настояти 1 год, процідити. Пити по столовій ложці 3-4 рази на день для зняття головного болю і покращення сну.

Рецепт № 118

Листя меліси лікарської — 2 ст. ложки

Fol. Melissa officinalis

Квітки і плоди глоду криваво-червоного -2 ст. ложки

Fl. ex fruc. Crataegus sanguinea

Трава хвоща польового — 2 ст. ложки

Hb. Equisetum arvense

Листя горіха волоського — 2 ст. ложки

Fol. Juglans regia

Листя омели білої — 2 ст. ложки

Fol. Viscum album

Збір залити 500 мл окропу, варити 3-5 хв, настояти 10 хв, процідити. Пити по півсклянки двічі на день при безсонні з підвищеним артеріальним тиском.

Рецепт № 118

Трава хаменерію вузьколистого — 2 частини

Hb. Chamaenerium angustifolium

Плоди глоду криваво-червоного — 2 частини

Fruc. Crataegus sanguinea

Листя м'яти перцевої — 1 частина

Fol. Mentha piperita

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 1 частина

Hb. Leonurus quinquelobatus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 1 год, процідити. Пити по столовій ложці 3-4 рази на день при порушенні сну через головний біль.

Мігрень — напади болю в одній половині голови. Найчастіше біль локалізується в лобно-скроневій ділянці, віддає у відповідне око і верхню половину голови. Під час нападу збільшується слиновиділення, спостерігаються нудота, блювання, почервоніння кон’юнктиви ока. Напад триває від кількох годин до 1-2 діб. У жінок напад мігрені часто співпадає з перед-менструальним або менструальним періодом. У період провісників нападу мігрені призначають нижченаведені збори лікарських рослин.

Рецепт № 119

Плоди малини звичайної — 2 частини

Fruc. Rubus idaeus

Листя підбілу звичайного — 2 частини

Fol. Tussilago farfara

Квітки липи серцелистої — 1 частина

Fl. 'ЛНое cordata

Трава материнки звичайної — 1 частина

Hb. Origanum vulgare

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, довести до кипіння, настояти 30 хв, процідити. Пити по склянці настою вранці та на ніч у період провісників нападу мігрені.

Рецепт № 120

Плоди малини звичайної — 2 частини

Fruc. Rubus idaeus

Квітки липи серцелистої — 2 частини

Fl. Tiliae cordata

Трава хвоща польового — 1 частина

Hb. Equisetum arvense

Трава омели білої — 1 частина

Hb. Viscum album

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, довести до кипіння, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки настою 3 рази на день перед їдою у теплому стані в період провісників нападу мігрені.

Рецепт № 121

Листя мучниці звичайної — 1 частина

Fol. Arctostaphylos uva-ursi

Трава ортосифону тичинкового (ниркового чаю) — 1 частина

Hb. Orthosiphon stamineus

Трава омели білої — 1 частина

Hb. Viscum album

Кора крушини ламкої — 1 частина

Cort. Frangula alnus

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Корінь оману високого — 1 частина

Rad. Inula helenium

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, довести до кипіння, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки настою 4 рази на день у теплому стані в період нападу мігрені.

Рецепт № 122

Лится шавлії лікарської — 3 частини

Fol. Salviae officinalis

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Трава хвоща польового — 1 частина

Hb. Equisetum arvense

Трава полину гіркого — 2 частини

Hb. Artemisia vulgaris

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, довести до кипіння, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки настою 3-4 рази на день у теплому стані в період нападу головних болів.

Рецепт № 123

Трава грициків звичайних — 1 частина

Hb. Capsella bursa-pastoris

Трава споришу звичайного — 1 частина

Hb. Polygonum aviculare

Трава деревію звичайного — 1 частина

Hb. Achillea millefolium

Квітки глоду криваво-червоного — 1 частина

Fl. Crataegus sanguinea

Трава омели білої — 1 частина

Hb. Viscum album

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, довести до кипіння, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки настою теплим 3 рази на день під час нападу мігрені, що супроводжується підвищенням артеріального тиску.

Рецепт № 124

Трава сухоцвіту багнового — 1 частина

Hb. Gnaphalium uliginosum

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 1 частина

Hb. Leonurus quinquelobatus

Кора крушини ламкої — 1 частина

Cort. Frangula alnus

Квітки ромашки лікарської — 1 частина

Fl. Matricaria chamomilla officinalis

Квітки пижма звичайного — 1 частина

Fl. Tanacetum vulgare

Листя ожини сизої — 1 частина

Fol. Rubus caesius

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, довести до кипіння, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки настою теплим 3-4 рази на день під час нападів мігрені в передменструальний і менструальний періоди.

Рецепт № 125

Трава кропиви дводомної — 1 частина

Hb. Urtica dioica

Трава грициків звичайних — 1 частина

Hb. Capsella bursa-pastoris

Корінь валеріани лікарської — 1 частина

Rad. Valeriana officinalis

Листя ожини сизої — 1 частина

Fol. Rubus caesius

Листя чорниці звичайної — 1 частина

Fol. Vaccinium myrtillus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, довести до кипіння, настояти 30 хв, процідити. Пити по півсклянки настою теплим 3-4 рази на день під час нападів мігрені в менструальний період при кровотечах.

Фітотерапія вегетоневрозів жіночих статевих органів. Клімактеричний період. Клімактерій

Клімакс обумовлений віковою перебудовою організму. Процеси інволюції (зворотного розвитку) охоплюють центральну нервову систему й ендокринні залози. Клімактеричний період у більшості людей протікає без виразних порушень. Інколи його перебіг супроводжується порушеннями у функціях нервової, судинної та ендокринної систем, що проявляється підвищеною збудливістю, дратівливістю, прискореним серцебиттям, відчуттям жаху, порушенням сну, запамороченням, приливами до голови і обличчя, пітливістю, мігренеподібними болями, болями в ділянці серця. У мужчин клімакс супроводжується порушеннями з боку серцево-судинної системи, явищами невротичного стану. Нерідко спостерігається підвищення артеріального тиску, так звані клімактеричні гіпертонії, зміни у психіці, послаблення пам’яті, уваги, значна втома і безсоння.

У ряді випадків симптомами періодичних змін менструального циклу бувають відчуття повзання комах у кінцівках, закрепи, підвищена нервова роздратованість, пітливість тощо.

У подібних ситуаціях найбільш ефективними і найменш шкідливими для організму є лікарські рослини, комбінація яких дозволяє усувати більшість перелічених симптомів. Необхідно враховувати як сукупність симптоматики, так і комплексність добору лікарських зборів для досягнення ефективності фітотерапевтичного способу лікування цієї групи неврозів.

Рецепт № 126

Корінь валеріани лікарської — 30 г

Rad. Valeriana officinalis

Кора крушини ламкої — 30 г

Cort. Frangula alnus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 20-25 хв, настояти 10 хв, процідити. Приймати по склянці настою 4 рази на день, починаючи за 3-5 днів до початку і закінчення менструації.

Вульвіт — запалення зовнішніх статевих органів у ділянці присінку піхви. Розрізняють гострий і хронічний вульвіт: гіперемія слизової присінку, його болючість, набряклість, печія, яка посилюється під час сечовипускання і в подальшому переходить у свербіж. Перш за все необхідно виключити гонорею та інші причини вульвіту, лікувати основне захворювання, а потім проводити спринцювання і підмивання та ванночки настоями зборів лікарських рослин (зазначених у рецептах).

Білі — це патологічні виділення з різних відділів статевих органів. Залежно від причини, характеру та місця їх утворення вони викликають відчуття постійної вологості, інколи свербіж і печію. Лікування лікарськими рослинами розпочинають після загального і спеціального обстеження, для підмивань і спринцювань використовують збори різних лікарських рослин, подані у рецептах.

Вагініт (вульвіт) — дошкуляє свербежем, відчуттям повноти в піхві, інколи з кров’янистими виділеннями. Частою причиною може бути молочниця, для усунення якої використовують спринцювання настоями зборів рослин, поданих у фіторецептах.

Свербіж вульви, що з’являється інколи і посилюється вночі та під час посиленого потіння. При цьому необхідно перш за все виключити свербіж нервового походження.

Аїр тростиновий (лепеха, татарське зілля, ірниця, шеварник, гавір) використовують у гінекології при гіпоменструальному синдромі, вторинній аменореї на ґрунті функціональної недостатності яєчників, при патологічному клімаксі. Для спринцювань готують настій з 30 г сировини в 1 л окропу.

Агалик (трава гірська) в народній медицині використовують при головних болях, запамороченнях, безсонні, болях у шлунку, при жіночих захворюваннях. Настій однієї столової ложки сировини на 200 мл окропу настоюють 30 хв, проціджують і вживають по 1 столовій ложці настою 3-4 рази на день.

Рецепт № 127

Листя м'яти перцевої — 15 г

Fol. Mentha piperita

Корінь валеріани лікарської — 15 г

Rad. Valeriana officinalis

Квітки ромашки лікарської — 20 г

Fl. Chamomilla officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 20 хв, настояти 15 хв, процідити. Приймати по склянці настою вранці та ввечері до початку та при закінченні менструації.

Рецепт № 128

Квітки глоду криваво-червоного — 25 г

Fl. Crataegus sanguinea

Квітки ромашки лікарської — 25 г

Fl. chamomilla officinalis

Трава деревію звичайного — 25 г

Hb. Achillea millefolium

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 15-20 хв, настояти 15 хв, процідити. Випити протягом дня під час менструації.

Рецепт № 129

Трава звіробою звичайного -30 г

Hb. Hypericum perforatum

Трава чебрецю плазкого — 30 г

Hb. Thymus serpyllum

Трава золототисячника малого — 30 г

Hb. Centaurium minus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, процідити. Приймати по склянці настою вранці та під час менструації.

Рецепт № 130

Трава хвоща польового — 10 г

Hb. Equisetum arvense

Трава багатоніжки звичайної — 10 г

Hb. Polypodium vulgare

Трава деревію звичайного — 30 г

Hb. Achillea millefolium

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, настояти 15 хв, процідити. Випити настій протягом дня під час менструації.

Рецепт № 131

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. Chamomilla officinalis

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha piperita

Трава звіробою звичайного — 10 г

Hb. Hypericum perforatum

Трава рути садової — 10 г

Hb. Ruta graveolens

Трава деревію звичайного — 10 г

Hb. Achillea millefolium

Корінь валеріани лікарської — 10 г Rad. Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, настояти 15 хв, процідити. Випити протягом дня під час менструації.

Рецепт № 132

Квітки кропиви глухої білої — 10 г

Fl. Lamium album

Квітки нагідок лікарських — 10 г

Fl. Calendula officinalis

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. Chamomilla officinalis

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha piperita

Кора крушини ламкої — 10 г

Cort. Frangula alnus

Трава рути садової — 10 г

Hb. Ruta graveolens

Корінь валеріани лікарської — 10 г

Rad. Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, настояти 15 хв, процідити. Приймати по столовій ложці настою декілька разів на день під час менструації.

Рецепт № 133

Трава деревію звичайного — 30 г

Hb. Achillea millefolium

Трава грициків звичайних — 30 г

Hb. Capsella bursa-pastoris

Кора дуба звичайного — 15 г

Cort. Quercus robur

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, настояти 15 хв, процідити. Приймати по склянці настою вранці та ввечері при надмірних менструаціях.

Рецепт № 134

Трава споришу звичайного — 25 г

Hb. Polygonum aviculare

Трава грициків звичайних — 25 г

Hb. Capsella bursa-pastoris

Трава омели білої — 25 г

Hb. Viscum album

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, настояти 15 хв, процідити. Приймати по склянці настою вранці та ввечері при надмірних менструаціях.

Рецепт № 135

Трава деревію звичайного — 20 г

Hb. Achillea millefolium

Листя малини звичайної — 20 г

Fol. Rubus idaeus

Листя суниць лісових — 20 г

Fol. Fragaria vesca

Кора дуба звичайного — 20 г

Cort. Quercus robur

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти в теплому місці 4-6 год, процідити. Приймати по склянці настою протягом 3-5 днів до початку та 5-8 днів після закінчення менструації.

Рецепт № 136

Трава деревію звичайного — 30 г

Hb. Achillea millefolium

Корінь валеріани лікарської — 30 г

Rad. Valeriana officinalis

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, варити 5-7 хв, настояти 7-10 хв, процідити. Приймати по склянці настою 2 рази на день при надмірних менструаціях.

Рецепт № 137

Кора дуба звичайного — 20 г

Cort. Quercus robur

Листя омели білої — 20 г

Fol. Viscum album

Квітки кропиви глухої білої — 20 г

Fl. Lamium album

Квітки ромашки лікарської — 20 г

Fl. Chamomilla officinalis

Трава деревію звичайного — 20 г

Hb. Achillea millefolii

Увесь збір залити 2 л окропу, варити 30 хв, процідити. Теплим використовувати для спринцювань та підмивання.

Рецепт № 138

Квітки ромашки лікарської — 100 г

Fl. Chamomilla officinalis

Одну столову ложку квіток заварити в 1 л окропу, настояти 30 хв у теплому місці, процідити. Теплим використовувати для спринцювань та підмивання.

Рецепт № 139

Квітки кропиви глухої білої — 10 г

Fl. Lamium album

Трава звіробою звичайного — 10 г

Hb. Hypericum perforatum

Листя омели білої — 5 г

Fol. Viscum album

Кора дуба звичайного — 5 г

Cort. Quercus robur

Квітки ромашки лікарської — 5 г

Fl. Chamomilla officinalis

Увесь збір залити 1 л окропу, варити 20 хв, процідити. Теплим використовувати для спринцювання 2 рази на день.

Рецепт № 140

Трава споришу звичайного — 50 г

Hb. Polygonum aviculare

Трава кропиви дводомної— 30 г

Hb. Urtica dioica

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. Chamomilla officinalis

Кора дуба звичайного — 10 г

Cort. Quercus robur

Дві столові ложки збору залити 1 л окропу, варити 20 хв, процідити. Теплим використовувати для спринцювання, підмивання, а також для тампонів.

Рецепт № 141

Трава шавлії лікарської — 10 г

Hb. Salviae officinalis

Трава деревію звичайного — 10 г

Hb. Achillea millefolii

Кора дуба звичайного — 20 г

Cort. Quercus robur

Увесь збір залити 1,5 л окропу, варити 20-30 хв, процідити. Теплим використовувати для спринцювання і підмивання 2 рази на день.

Рецепт № 142

Листя омели білої — 15 г

Fol. Viscum album

Квітки деревію звичайного — 10 г

Fl. Achillea millefolium

Трава споришу звичайного — 10 г

Hb. Polygonum aviculare

Кора дуба звичайного — 10 г

Cort. Quercus robur

Листя кропиви дводомної — 10 г

Fol. Urtica dioica

Квітки кропиви глухої білої — 10 г

Fl. Lamium album

Увесь збір залити 1-2 л окропу, варити 20 хв на малому вогні, процідити. Теплим використовувати для спринцювання і підмивання при надмірних менструаціях.

Рецепт № 143

Трава грициків звичайних — 20 г

Hb. Capsella bursa-pastoris

Трава водяного перцю — 20 г

Hb. Polygonum hydropiper

Листя омели білої — 30 г

Fol. Viscum album

Листя кропиви дводомної — 30 г

Fol. Urtica dioica

Кора дуба звичайного — 50 г

Cort. Quercus robur

Увесь збір залити 3 склянками окропу, варити 20-25 хв на малому вогні, процідити. Теплим розбавити в 1 л кип'яченої води і використовувати для підмивання при надмірних менструаціях.

Рецепт № 144

Кора крушини ламкої — 20 г

Cort. Frangula alnus

Трава фіалки триколірної — 20 г

Hb. Viola tricolor

Корені вовчуга польового — 20 г

Rad. Ononis arvensis

Коріння солодки голої — 20 г

Rad. Glycyrrhiza glabrf

Квітки бузини чорної — 20 г

Fl. Sambucus nigra

Квітки нагідок лікарських — 20 г

Fl. Calendula officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв у теплому місці, процідити. Приймати по склянці настою 2 рази на день при клімаксі.

Рецепт № 145

Трава звіробою звичайного — 10 г

Hb. Hypericum perforatum

Кора дуба звичайного — 10 г

Cort. Quercus robur

Корені кропиви дводомної — 10 г

Rad. Urtica dioica

Корені гірчака зміїного — 10 г

Rad. Polygonum bistorta

Трава омели білої — 10 г

Hb. Viscum album

Квітки цмину піскового — 10 г

Fl. Helichrysum arenarium

Трава грициків звичайних — 10 г

Hb. Capsella bursa-pastoris

Насіння льону звичайного — 10 г

Sem. Linum usitatissimum

Трава споришу звичайного — 10 г

Hb. Polygonum aviculare

Квітки нагідок лікарських — 10 г

Fl. Calendula officinalis

Вісім столових ложок збору залити 2 л окропу, варити 20 хв, процідити. Теплим використовувати для спринцювань вранці та ввечері при надмірних менструаціях.

Рецепт № 146

Квітки бузини червоної — 30 г

Fl. Sambucus racemosa

Кора крушини ламкої — 30 г

Cort. Frangula alnus

Одну чайну ложку збору на склянку окропу, варити 15-20 хв, процідити. Приймати по склянці настою перед сном під час клімаксу.

Рецепт № 147

Кора крушини ламкої — 30 г

Cort. Frangula alnus

Корені вовчуга польового — 30 г

Rad. Ononis arvensis

Одну чайну ложку збору на склянку окропу, варити 15-20 хв, процідити. Приймати по склянці настою 3 рази на день при клімаксі.

Рецепт № 148

Трава чистотілу великого — 25 г

Hb. Chelidonium majus

Трава деревію звичайного — 25 г

Hb. Achillea millefolium

Квітки ромашки лікарської — 25 г

Fl. Chamomilla officinalis

Одну чайну ложку збору на склянку окропу, варити 15-20 хв, процідити. Приймати по склянці настою 2-3 рази на день при клімаксі.

Рецепт № 150

Квітки липи серцелистої — 15 г

Fl. Tilia cordata

Листя м'яти перцевої — 15 г

Fol. Mentha piperita

Трава полину гіркого — 15 г

Hb. Artemisia absinthium

Плоди фенхелю звичайного — 25 г

Fruc. Foeniculum vulgare

Кора крушини ламкої — 25 г

Cort. Frangula alnri

Одну чайну ложку збору на склянку окропу, варити 15-20 хв, процідити. Приймати по склянці настою вранці та увечері при клімаксі.

Рецепт № 151

Трава перстачу гусячого — 2 чайні ложки

Hb. Potentilla anserina

Трава деревію звичайного — 2 чайні ложки

Hb. Achillea millefolium

Корінь валеріани лікарської — 2 чайні ложки Rad. Valeriana officinalis

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження, процідити. Приймати по 400 мл настою в день з першого дня менструації та до її закінчення (при надмірних менструаціях).

Рецепт № 152

Трава перстачу гусячого — 1 чайна ложка

Hb. Potentilla anserina

Трава деревію звичайного — 1 чайна ложка

Hb. Achillea millefolium

Трава чистотілу великого — 1 чайна ложка

Hb. Chelidonium majus

Квітки ромашки лікарської — 1 чайна ложка

Fl. Chamomilla officinalis

Одну столову ложку збору залити 200 мл окропу, настояти до охолодження, процідити. Приймати по склянці настою 2 рази на день при патологічному клімаксі.

Рецепт № 153

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha Piperita

Трава полину гіркого — 10 г

Hb. Artemisia absinthium

Плоди фенхелю звичайного — 20 г

Fruc. Foeniculum vulgare

Квітки липи серцелистої — 20 г

Fl. Tilia cordata

Кора крушини ламкої — 20 г

Cort. Frangula alnus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випивати по 2 склянки настою протягом дня при патологічному клімаксі.

Рецепт № 154

Листя горіха волоського — 10 г

Fol. Juglandis regia

Корені вовчуга польового — 20 г

Rad. Ononis arvensis

Кореневище пирію повзучого — 20 г

Rhiz. Elytrigia repens

Плоди яловцю звичайного — 20 г

Fruc. Juniperus communis

Трава золотушника канадського — 20 г

Hb. Solidagsnis canadensis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випивати по склянці настою вранці та увечері при патологічному клімаксі.

Рецепт № 155

Квітки бузини чорної — 30 г

Fl. Sambucus nigra

Кора крушини ламкої — 30 г

Cort. Frangulae alni

Трава рутки лікарської — 30 г

Hb. Fumariae officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випивати по склянці настою перд сном при патологічному клімаксі.

Для виготовлення ліків з горіха волоського використовують листя, зелені плоди. Препарати виявляють протизапальні, в’яжучі і глистогінні властивості, здатні знижувати рівень цукру в крові, покращувати травлення й обмін речовин. Внутрішньо вживають настій листя при нерегулярних місячних і як загальнозміц-нювальний засіб при знесиленні. Місцево настій використовують для спринцювання при білях у жінок. Необхідно пам’ятати, що препарати горіха волоського з листя і нестиглих плодів підвищують зсідання крові.

Рецепт № 156

Квітки нагідок лікарських — 10 г

Fl. Calendula officinalis

Квітки калачиків лісових -10 г

Fl. Malva sylvestris

Трава остудника голого — 15 г

Hb. Herniaria glabra

Плоди анісу звичайного — 15 г

Fruc. Anisum vulgare

Трава фіалки триколірної — 15 г

Hb. Viola tricolor

Квітки бузини чорної — 15 г

Fl. Sambucus nigra

Корені вовчуга польового — 15 г

Rad. Ononis arvensis

Кора крушини ламкої — 15 г

Cort. Frangula alnus

Корінь солодки голої — 15 г

Rad. Glycyrrhiza glabra

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випивати по 2 склянки настою протягом дня в період клімаксу.

Препарати вовчуга польового виявляють протизапальні, гіпотензивні і кардіотонічні властивості, кровоспинну дію (застосовують при маткових кровотечах різного походження), у клімактеричний період активізують внутрішню секрецію.

Рецепт № 157

Трава перстачу гусячого — 25 г

Hb. Potentilla anserinae

Трава чистотілу великого — 25 г

Hb. Chelidonium majus

Трава деревію звичайного — 25 г

Hb. Achillea millefolium

Квітки ромашки лікарської — 25 г

Fl. Chamomilla officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 30 хв, процідити. Випивати по 2 склянки настою протягом дня в період клімаксу.

Рецепт № 158

Трава перстачу гусячого — 2 чайні ложки

Hb. Potentilla anserina

Трава рути садової — 2 чайні ложки

Hb. Ruta graveolens

Трава полину гіркого — 3 чайні ложки

Hb. Artemisia absinthium

Плоди яловцю звичайного — 3 чайні ложки

Fruc. Juniperus communis

Дві чайні ложки збору залити 500 мл окропу, кип'ятити 5 хв, процідити. Випивати по 400 мл настою на день протягом менструації при гіпомен-струальному синдромі.

Рецепт № 159

Трава перстачу гусячого — 2 чайні ложки

Hb. Potentilla anserina

Квітки ромашки лікарської — 2 чайні ложки

Fl. ttamomilla officinalis

Дві чайні ложки збору залити 1 л окропу, настояти 20 хв, процідити. Використовувати для спринцювань або ванночок при вульвовагінітах.

Для медичних цілей використовують траву, кореневище і зрідка плоди перстачу гусячого, заготовленого під час цвітіння рослини, а кореневище викопують навесні, коли ще немає листя, або восени на стадії повної стиглості. В народній медицині лікування перстачем гусячим надзвичайно популярне. Використовують його болетамувальні, в’яжучі та кровоспинні властивості. Розслаблюючі властивості рослини поширюються перш за все на гладенькі м’язи травного тракту і матку. Терапевтичний ефект настає через деякий час після вживання препаратів рослини. Застосування перстачу гусячого показане також при судомах різного характеру і навіть при правці, спазматичних болях шлунково-кишкового тракту, при альгоменореї та субінволюції матки після пологів. Препарати з кореневища більш ефективні, ніж з трави. При сильних маткових болях і при болісних місячних найефективнішим засобом вважається настій перстачу гусячого на молоці в поєднанні з компресами з настою трави на нижню частину живота.

Рецепт № 160

Кора крушини ламкої — 1 чайна ложка

Cort. Frangula alnus

Листя ожини сизої — 1 чайна ложка

Fol. Rubus caesius

Дві столові ложки збору залити 500 мл окропу, настояти 1 год, процідити. Вживати по півсклянки настою 4 рази на день до їди при патологічному клімаксі: істеричних припадках, безсонні, нервових збудженнях, інших патологічних проявах клімаксу.

Рецепт № 161

Листя ожини сизої — 2,5 частини

Fol. Rubus caesius

Трава материнки запашної — 2 частини

Hb. Origanum odorata

Трава чебрецю звичайного — 5 г

Hb. Thymus vulgaris

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 2 частини

Hb. Leonurus quinquelobatus

Трава сухоцвіту багнового — 1,5 частини

Hb. Gnaphalium uliginosum

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 10 хв, процідити. Випивати по 3 склянки настою протягом дня при підвищеній нервозності, істеричних припадках у клімактеричний період.

Рецепт № 162

Листя ожини сизої — 2,5 частини

Fol. Rubus caesius

Трава материнки запашної — 2 частини

Hb. Origanum odorata

Трава кропиви собачої п'ятилопатевої — 2 частини

Hb. Leonurus quinquelobatus

Квітки глоду криваво-червоного — 1 частина

Fl. Crataegus sanguinea

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 10 хв, процідити. Вживати по чверті склянки настою 4 рази на день при патологічному клімаксі.

Рецепт № 163

Листя ожини сизої — 50 г

Fol. Rubus caesius

50 г листя залити 1 л окропу настояти в теплому місці протягом години. Теплим використовувати для спринцювань при дисменореї.

Рецепт № 164

Кора крушини ламкої — 20 г

Cort. Frangula alnus

Листя ожини сизої — 20 г

Fol. Rubus caesius

Листя берези звичайної — 20 г

Fol. Betula verrucosa

Листя м'яти перцевої — 20 г

Fol. Mentha piperita

Трава деревію звичайного — 20 г

Hb. Achillea millefolium

Корінь валеріани лікарської — 20 г

Rad. Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження, процідити. Склянку настою ковтками випити протягом дня при дисменореї.

Дисменорея

Болючість менструації з’являється внаслідок механічної перешкоди для проходження менструальної крові при народженні субмукозного вузла, некрозі фіброзного вузла, при плекситі біля маткового сплетіння в результаті втягування у процес і подразнення нервових закінчень, при аденоміозі, ендометритах та з інших причин.

У кожному конкретному випадку необхідно встановити причину дисменореї, що досягається шляхом гінекологічного і загального обстеження, після чого призначається відповідне лікування фітопрепаратами. Лікування дисменореї повинно проводитись залежно від причини. Під час нападів болю тимчасово призначають лікарські препарати з таких рослин, як беладона, хвощ польовий та ін., подані в рецептах.

Рецепт № 165

Трава шандри звичайної — 25 г

Hb. Marrubium vulgare

Трава звіробою звичайного — 25 г

Hb. Hypericum perforatum

Трава чебрецю плазкого — 25 г

Hb. Thymus serpyllum

Трава золототисячника малого — 25 г

Hb. Centaurium minus

Одну повну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до повного охолодження, процідити. Випивати ковтками протягом дня по півсклянки настою вранці та увечері при дисменореї.

Рецепт № 166

Листя конюшини лучної — 15 г

Fol. Trifolium pratense

Трава звіробою звичайного — 15 г

Hb. Hypericum perforatum

Корінь валеріани лікарської — 15 г

Rad. Valeriana officinalis

Трава рути садової — 15 г

Hb. Ruta graveolens

Квітки ромашки лікарської — 15 г

Fl. Chamomilla officinalis

Листя м'яти перцевої — 15 г

Fol. Mentha piperita

Трава деревію звичайного — 15 г

Hb. Achillea millefolium

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до повного охолодження, процідити. Випивати ковтками по 2-3 склянки настою упродовж дня при дисменореї.

Рецепт № 167

Кора крушини ламкої — 25 г

Cort. Frangula alnus

Листя меліси лікарської — 25 г

Fol. Melissa officinalis

Корінь валеріани лікарської — 25 г

Rad. Valeriana officinalis

Трава перстачу гусячого — 25 г

Hb. Potentilla anserina

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження, процідити. Лікування розпочинати за 2-3 дні до початку очікуваної менструації і закінчити в перші дні появи менструації. П'ють по склянці настою 4 рази на день протягом 5 днів при дисменореї.

Рецепт № 168

Листя меліси лікарської — 10 г

Fol. Melissa officinalis

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha piperita

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. ttamomilla officinalis

Квітки нагідок лікарських — 10 г

Fl. Catendula officinalis

Корінь валеріани лікарської — 10 г

Rad. Valeriana officinalis

Квітки глухої кропиви білої — 10 г

Fl. Lamium album

Кора крушини ламкої — 10 г

Cort. Frangula alnus

Одну повну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до повного охолодження у теплому місці, процідити. Випити ковтками склянку настою протягом дня при дисменореї.

Екстракти з листя меліси лікарської виявляють ефективну седативну дію у людей похилого віку. Це дає змогу не лише зменшувати дозу синтетичних препаратів або взагалі відмовитись від них у подібних випадках. Рослина діє також протиспазматично, зменшує напруження гладеньких м’язів кишківника, збуджує виділення травних соків. Меліса лікарська використовується при багатьох вегето-судинних дистоніях, в тому числі при безсонні, порушенні серцевого ритму, серцевого неврозу, підвищеній збудливості.

Рецепт № 169

Трава споришу звичайного — 10 г

Hb. Polygonum aviculare

Трава золототисячнику малого — 30 г

Hb. Centaurium minus

Трава хвоща польового — 10 г

Hb. Equisetum arvense

Трава перстачу гусячого — 50 г

Hb. Potentilla anserina

Повну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до повного охолодження, процідити. Випити склянку настою ковтками протягом дня при дисменореї.

Рецепт № 170

Трава перстачу гусячого — 3 частини

Hb. Potentillae anserinae

Трава гірчака перцевого — 2 частини

Hb. Polygonum hydropiper

Листя меліси лікарської — 1 частина

Fol. Melissa officinalis

Одну столову ложку збору залити 200 мл окропу, настояти 10 хв, процідити. Випивати по 3 склянки протягом дня при болісних менструаціях.

Рецепт № 171

Трава перстачу гусячого — 20 г

Hb. Potentillae anserinae

Одну столову ложку трави залити 200 мл молока, кип'ятити 5 хв, процідити. Пити теплим по півсклянки вранці та увечері при болісних менструаціях.

Рецепт № 172

Корінь валеріани лікарської — 30 г

Rad. Valeriana officinalis

Трава звіробою звичайного — 30 г

Hb. Hypericum perforatum

Квітки терену звичайного — 30 г

Fl. Prunus spinosa

Повну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження у теплому місці, процідити. Випити увечері склянку настою при олі-гоменореї на нервовому ґрунті.

З лікувальною метою використовують кору молодих гілок, плоди, квітки терену звичайного. Терапевтична дія різних частин рослини неоднакова. Зовнішньо застосовують відвар кори або коріння як протизапальний засіб для спринцювань при білях у жінок.

Відвар готують так: 5 г сировини заливають 200 мл окропу, кип’ятять 15 хв, проціджують і теплим використовують для спринцювань.

Рецепт № 173

Трава деревію звичайного — 20 г

Hb. Achillea millefolium

Корінь солодки голої — 20 г

Rad. Glycyrrhiza glabra

Плоди яловцю звичайного — 20 г

Fruc. Juniperus communis

Трава звіробою звичайного — 20 г

Hb. Hypericum perforatum

Трава рути садової — 20 г

Hb. Ruta graveolens

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження у теплому місці, процідити. Увечері випити 2 склянки настою для стимуляції менструацій.

Хвощ польовий виявляє багатогранну терапевтичну дію. Його настій використовують для спринцювань при білях у жінок. Для цього беруть 2 столові ложки трави, заливають 2 склянками окропу, настоюють протягом ночі, вранці проціджують і теплим настоєм спринцюються.

Яловець звичайний. Для виготовлення ліків використовують шишкоягоди рослини, заготовлені восени. Препарати діють протизапально і болетамувально. Призначають їх для лікування в гінекологічній практиці у формі відвару при кольпітах, білях у жінок, а також при невралгіях. Внутрішньо — настій з 10 г або однієї столової ложки сушених плодів на 200 мл окропу. П’ють по столовій ложці 3-4 рази на день. Для спринцювань використовують теплий відвар (20 г сушених плодів на 1 л окропу, кип’ятять 5 хв, проціджують).

Для стимуляції менструацій призначають такі збори лікарських рослин:

Рецепт № 174

Кора крушини ламкої — 20 г

Cort. Frangula alnus

Трава рути садової — 20 г

Hb. Ruta graveolens

Листя розмарину справжнього — 70 г

Fol. Rosmarinus officinalis

Повну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження в теплому місці, процідити. Випивати увечері по 2 склянки настою протягом 6 днів до появи менструації.

Препарати розмарину справжнього усувають спазми гладеньких м’язів, тому їх призначають після виснажливих операцій, людям похилого віку з порушенням мозкового кровообігу, старечими змінами у серці. Вони відновлюють звичний перебіг менструацій, усувають хворобливі явища, які їх супроводжують; при фізичній та розумовій перевтомі, порушеннях менструаль-ного циклу та нервових розладах у клімактеричному періоді. Позитивний терапевтичний ефект спостерігається також при безсонні, істерії, неврастенії, епілепсії, мігрені, вегетативній дистонії, гіпертонічній хворобі, при білях у жінок.

Рецепт № 175

Трава рути садової — 20 г

Hb. Ruta graveolens

Квітки ромашки лікарської — 20 г

Fl. ttamomilla officinalis

Листя розмарину справжнього — 30 г

Fol. Rosmarinus officinalis

Листя меліси лікарської — 30 г

Fol. Melissa officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження в теплому місці, процідити. Випивати по склянці настою вранці та ввечері протягом 8 днів до появи менструації.

При гіпоменструальному синдромі використовують також шишки хмелю звичайного. Внутрішньо вживають настій шишок з розрахунку 2 столові ложки тнитнок на 500 мл окропу, настоюють 2 години, проціджують. П’ють теплим по півсклянки 4 рази на день до їди. Крім цього, препарати хмелю звичайного заспокоюють нервову систему, виявляють гіпосенсибілізуючу і болетамувальну дію, збуджують апетит, покращують травлення. Їх також призначають при безсонні, нервовому виснаженні, вегето-судинній дистонії у клімактеричному періоді.

Рецепт № 176

Трава перстачу гусячого — 1 чайна ложка

Hb. Potentilla anserina

Трава деревію звичайного — 1 чайна ложка

Hb. Achillea millefolium

Корені валеріани лікарської — 1 чайна ложка

Rad. Valeriana officinalis

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, настояти до охолодження у теплому місці, процідити. Випивати по 400 мл настою з першого дня менструації до її закінчення при гіперполіменореї.

Фіторецепти у клімактеричному періоді

Рецепт № 177

Трава перстачу гусячого — 1 частина

Hb. Potentilla anserina

Трава деревію звичайного — 1 частина

Hb. Achillea millefolium

Трава чистотілу великого — 1 частина

Hb. Chelidonium majus

Квітки ромашки лікарської — 1 частина

Fl. Chamomilla officinalis

Одну столову ложку збору залити 200 мл окропу, настояти до охолодження, процідити. Випивати по склянці настою двічі на день при патологічному клімаксі.

Рецепт № 178

Кора крушини ламкої — 20 г

Cort. Frangula alnus

Трава фіалки триколірної — 20 г

Hb. Viola tricolor

Корені вовчуга польового — 20 г

Rad. Ononis arvensis

Квітки бузини чорної — 20 г

Fl. Sambucus nigra

Квітки нагідок лікарських — 20 г

Fl. Calendula officinalis

Одну столову ложку збору залити 200 мл окропу, настояти 30 хв у теплому місці, процідити. Вживати по склянці настою двічі на день при патологічному клімаксі.

Рецепт № 179

Квітки бузини чорної — 30 г

Fl. Sambucus nigra

Кора крушини ламкої — 30 г

Cort. Frangula alnus

Одну чайну ложку збору залити склянкою окропу, варити 10-20 хв, процідити. Вживати по склянці настою при болючих менструаціях.

Рецепт № 180

Кора крушини ламкої — 30 г

Cort. Frangula alnus

Корені вовчуга польового — 30 г

Rad. Ononis arvensis

Одну чайну ложку збору залити склянкою окропу, варити 15-20 хв, процідити. Вживати по склянці настою 3 рази на день при патологічному перебігу клімаксу.

Рецепт № 181

Трава чистотілу великого — 25 г

Hb. Chelidonium majus

Трава деревію звичайного — 25 г

Hb. Achillea millefolium

Квітки ромашки лікарської — 25 г

Fl. Chamomilla officinalis

Одну чайну ложку збору залити склянкою окропу, варити 15-20 хв, процідити. Вживати по склянці настою 2-3 рази на день при патологічному перебігу клімаксу.

Рецепт № 182

Квітки липи серцелистої — 15 г

Fl. Tilia cordata

Листя м'яти перцевої — 15 г

Fol. Mentha piperita

Трава полину гіркого — 15 г

Hb. Artemisia absinthium

Плоди фенхелю звичайного — 25 г

Fruc. Foeniculum vulgare

Кора крушини ламкої — 25 г

Cort. Frangula alnus

Одну чайну ложку збору залити склянкою окропу, варити 15-20 хв, процідити. Вживати по склянці настою вранці та увечері при болісних менструаціях.

Рецепт № 183

Корінь валеріани лікарської — 30 г

Rad. Valeriana officinalis

Кора крушини ламкої — 30 г

Cort. Frangula alnus

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 20-25 хв, процідити. Вживати по склянці настою за 3-5 днів до початку і закінчуючи у перші дні менструації при болісних місячних.

Рецепт № 184

Листя м'яти перцевої — 15 г

Fol. Mentha piperita

Корінь валеріани лікарської — 15 г

Rad. Valeriana officinalis

Квітки ромашки лікарської — 20 г

Fl. Chamomilla officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 15 хв, процідити. Вживати по склянці настою вранці та увечері при болісних менструаціях.

Рецепт № 185

Квітки кропиви глухої білої — 10 г

Fl. Lamium album

Квітки нагідок лікарських — 10 г

Fl. Calendula officinalis

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. Chamomilla officinalis

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Mentha piperita

Кора крушини ламкої — 10 г

Cort. Frangula alnus

Трава рути садової -10 г

Hb. Ruta graveolens

Корінь валеріани лікарської — 10 г

Rad. Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, процідити. Вживати по склянці настою протягом дня при болісних менструаціях.

Рецепт № 186

Трава звіробою звичайного — 30 г

Hb. Hypericum perforatum

Трава чебрецю плазкого — 30 г

Hb. Thymus serpyllum

Трава золототисячника малого — 30 г

Hb. Centaurium vulgaris

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 15 хв, процідити. Приймати по склянці настою вранці та увечері при болісних менструаціях.

Рецепт № 187

Трава хвоща польового — 10 г

Hb. Equisetum arvense

Трава споришу звичайного — 10 г

Hb. Polygonum aviculare

Трава золототисячника звичайного — 30 г

Hb. Centaurium erythraea

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, настояти 15 хв, процідити. Випити протягом дня при болісних менструаціях.

Рецепт № 188

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. Chamomilla officinalis

Листя м'яти перцевої — 10 г

Fol. Menthae piperitae

Трава звіробою звичайного — 10 г

Hb. Hypericum perforatum

Трава рути садової — 10 г

Hb. Ruta graveolens

Трава деревію звичайного — 10 г

Hb. Achillea millefolium

Корінь валеріани лікарської — 10 г

Rad. Valeriana officinalis

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, настояти 15 хв, процідити. Випити протягом дня при болісних менструаціях.

Рецепт № 189

Квітки ромашки лікарської — 100 г

Fl. Chamomilla officinalis

Одну столову ложку залити 1 л окропу, настояти 30 хв у теплому місці, процідити. Теплим використовувати для підмивань.

Фіторецепти при патологічних проявах місячних

Рецепт № 190

Кора дуба звичайного — 20 г

Cort. Quercus robur

Листя омели білої — 20 г

Fol. Viscum album

Квітки кропиви глухої білої — 20 г

Fl. Lamium album

Квітки ромашки лікарської — 20 г

Fl. Chamomilla officinalis

Трава деревію звичайного — 20 г

Hb. Achillea millefolium

Увесь збір залити 2 склянками окропу, варити 30 хв, процідити. Теплим використовувати для підмивання і спринцювань при патологічних проявах місячних.

Рецепт № 191

Квітки кропиви глухої білої — 10 г

Fl. Lamium album

Трава звіробою звичайного — 10 г

Hb. Hypericum perforatum

Листя омели білої — 5 г

Fol. Viscum album

Кора дуба звичайного — 5 г

Cort. Quercus robur

Квітки ромашки лікарської — 5 г

Fl. Chamomilla officinalis

Увесь збір залити 1,5 л окропу, варити 20 хв, процідити. Теплим використовувати для спринцювань 2 рази на день.

Надмірні місячні

Рецепт № 192

Трава споришу звичайного — 50 г

Hb. Polygonum aviculare

Листя кропиви дводомної — 30 г

Fol. Urtica dioica

Квітки ромашки лікарської — 10 г

Fl. ttamomilla officinalis

Кора дуба звичайного — 10 г

Cort. Quercus robur

Дві столові ложки збору залити 1 л окропу, варити 20 хв, процідити. Теплим використовувати для підмивання і тампонів.

Рецепт № 193

Трава деревію звичайного — 30 г

Hb. Achillea millefolium

Трава грициків звичайних — 30 г

Hb. Capsella bursa-pastoris

Кора дуба звичайного — 15 г

Cort. Quercus robur

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, процідити. Приймати по склянці настою вранці та ввечері при патологічних проявах місячних.

Рецепт № 194

Трава споришу звичайного — 25 г

Hb. Polygonum aviculare

Трава грициків звичайних -25 г

Hb. Capsella bursa-pastoris

Трава омели білої — 25 г

Hb. Viscum album

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, варити 5-10 хв, настоювати 15 хв, процідити. Приймати по склянці настою вранці та увечері при надмірних місячних.

Рецепт № 195

Трава деревію звичайного — 20 г

Hb. Achillea millefolium

Листя малини звичайної — 20 г

Fol. Rubus idaeus

Листя суниць лісових — 20 г

Fol. Fragaria vesca

Кора дуба звичайного — 20 г

Cort. Quercus robur

Одну столову ложку збору залити склянкою окропу, настояти 4-6 год у теплому місці, процідити. Приймати по склянці настою протягом 5-8 днів від початку місячних.

Рецепт № 196

Трава деревію звичайного — 30 г

Hb. Achillea millefolium

Корінь валеріани лікарської — 30 г

Rad. Valeriana officinalis

Дві чайні ложки збору залити склянкою окропу, варити 5-7 хв, настояти 7-10 хв, процідити. Приймати по склянці настою 2 рази на день при надмірних місячних.

Рецепт № 197

Трава грициків звичайних — 20 г

Hb. Capsella bursa-pastoris

Трава гірчака перцевого — 20 г

Hb. Polygonum hydropiper

Листя омели білої — 30 г

Fol. Viscum album

Листя кропиви дводомної — 30 г

Fol. Urtica dioica

Кора дуба звичайного — 50 г

Cort. Quercus robur

Увесь збір залити 3 склянками окропу, варити 20-25 хв, процідити. Теплий відвар розбавити в 1 л перекип'яченої води і використовувати для спринцювань та підмивань.

Рецепт № 198

Трава звіробою звичайного — 10 г

Hb. Hypericum perforatum

Кора дуба звичайного — 10 г

Cort. Quercus robur

Корінь кропиви дводомної — 10 г

Rad. Urtica dioica

Корені гірчака зміїного — 10 г

Rad. Polygonum bistortae

Трава омели білої — 10 г

Hb. Viscum album

Квітки цмину піскового — 10 г

Fl. Helichrysum arenarium

Трава грициків звичайних — 10 г

Hb. Capsella bursa-pastoris

Насіння льону звичайного — 10 г

Sem. Linum usitatissimum

Трава гірчака перцевого — 10 г

Hb. Polygonum hydropiper

Квітки нагідок лікарських — 10 г

Fl. Calendula officinalis

8 столових ложки збору залити 2 л окропу, варити 20 хв, процідити. Теплим використовувати для спринцювань вранці та ввечері.

Рецепт № 199

Листя шавлії лікарської — 15 г

Fol. Salviae officinalis

Кора дуба звичайного — 10 г

Cort. Quercus robur

Квітки ромашки лікарської — 25 г

Fl. Chamomilla officinalis

Дві столові ложки збору залити 1 л окропу, варити 10 хв, процідити. Теплий відвар використовувати для спринцювань.

Рецепт № 200

Листя шавлії лікарської — 10 г

Fol. Salviae officinalis

Трава деревію звичайного — 10 г

Hb. Achillea millefolium

Кора дуба звичайного — 20 г

Cort. Quercus robur

Весь збір залити 1,5 л окропу, варити 25-30 хв, процідити. Теплий відвар використовувати для спринцювань 2 рази на день.

Рецепт № 201

Листя омели білої — 15 г

Fol. Viscum album

Квітки деревію звичайного — 10 г

Fl. Achillea millefolium

Трава гірчака перцевого — 10 г

Hb. Polygonum hydropiper

Кора дуба звичайного — 10 г

Cort. Quercus robur

Листя кропиви дводомної — 10 г

Fol. Urtica dioica

Квітки кропиви глухої білої — 10 г

Fl. Lamium album

Весь збір залити 1-2 л окропу, варити 20 хв на малому вогні, процідити. Теплий відвар використовувати для підмивання і спринцювань.

Перелік лікарських рослин за їх переважним призначенням

Тонізуючі та загальнозміцнюючі

Аїр тростиновий

Астрагал шерстистоквітковий

Бобівник трилистий

Бузина чорна

Глід криваво-червоний

Горіх волоський

Жень-шень

Елеутерокок колючий

Калина звичайна

Капуста городня

Кукурудза звичайна

Кульбаба лікарська

Материнка звичайна

Морква посівна

Овес посівний

Оман високий

Рута садова

Смородина чорна

Спориш звичайний

Хрін звичайний

Часник городній

Чебрець звичайний

Нервові збудження

Валеріана лікарська

Горицвіт весняний

М'ята перцева

Меліса лікарська

Синюха голуба

Собача кропива п'ятилопатева

Сухоцвіт багновий

Чебрець звичайний

Неврастенія

Валеріана лікарська

Собача кропива п'ятилопатева

Суниці лісові

Сухоцвіт багновий

Чебрець звичайний

Невроз серця

Арніка гірська

Валеріана лікарська

Глід криваво-червоний

Горицвіт весняний

Конвалія звичайна

Кмин звичайний

М'ята перцева

Рута садова

Ромашка лікарська

Спориш звичайний

Собача кропива п'ятилопатева Хвощ польовий

Хміль звичайний

Гіпертонічна хвороба

Астрагал шерстистоквітковий

Арніка гірська

Горобина звичайна

Глід криваво-червоний

Звіробій звичайний

Кріп запашний

Нагідки лікарські

Омела біла

Паслін гіркий

Рута садова

Собача кропива п'ятилопатева

Сухоцвіт драговинний

Суниці лісові

Цибуля ріпчаста

Часник городній

Чебрець звичайний

Щавель кінський

Менструації болючі (дисменорея)

Безсмертки однорічні

Гірчак перцевий

Деревій звичайний Золототисячник звичайний Полин гіркий

Ромашка лікарська

Собача кропива п'ятилопатева

Чебрець звичайний

Менструації надмірні

Валеріана лікарська

Гірчак зміїний

Глуха кропива біла

Грицики звичайні

Дуб звичайний

Кропива дводомна

Малина звичайна

Нагідки лікарські

Омела біла

Суниці лісові

Шавлія лікарська

Список використаної літератури

Академия наук Украинской ССР. Фитонциды в медицине. К.: Издательство АН УССР, 1959. — 223 с.

Бодалян Л.О., Журба Л.Т., Всеволодская Н.М. Руководство по неврологии раннего возраста. К.: Здоровье, 1980. — 519 с.

Боконжич Р. Головная боль. Перевод с сербо-хорватского. М.: Медицина, 1984. — 311 с.

Василенко Г.С. О некоторых системных неврозах и их патогенетическом лечении. М.: Медицина, 1969. — 182 с.

Вельдман А.В., Александровский Ю.А. Психофармакотерапия невротических рас-стойств. М.: Медицина, 1967. — 275 с.

Вейн А.М. Болезни нервной системы. / Под ред. Н.И. Яхно. М.: Медицина, 1995. — Т. 2. — 499 с.

Вейн А.М., Колосова О.А. Вегетативные сосудистые пароксизмы. М.: Медицина, 1971. — 256 с.

Віничук С.М. Неврози. К.: Здоров’я, 2008. — 659 с.

Гаммерман А.Ф. и др. Лекарственные растения (растения-целители). М.: Высшая школа, 1990. — 545 с.

Гарбарець М.О., Западнюк В.Г., Захарія А.В., Гарбарець Н.М. Фітотерапія хвороб дитячого віку. Тернопіль: Укрмедкнига, 2008. — 407 с.

Гарбарець М.О., Захарія А.В., Гарбарець Н.М. Лікарські рослини для вашого здоров’я: Довідник. Тернопіль: Навчальна книга — Богдан, 2009. — 280 с.

Гарбарець Н.М., Гарбарець М.О. Рідкісні та зникаючі лікарські рослини. Мала Червона книга лікарських рослин України. Тернопіль: Навчальна книга — Богдан, 2011. — 88 с.

Гарбарець Н.М., Гарбарець М.О. Словник наукових і народних назв лікарських рослин України. Тернопіль: Навчальна книга — Богдан, 2012. — 98 с.

Грицак М.А. Словник південнокарпатських українських говорів /рукопис/, 1925—1975.

Грицак М.А. Українсько-румунські взаємозв’язки в ботанічній номенклатурі говорів району Карпат // Культура та побут населення українських Карпат, 1972. — С. 112—115.

ГрынштейнА.М., ПоповаН.А. Вегетативные синдромы. М.: Медицина, 1971. — 260 с.

Давиденко С.Н. Неврозы. Ленинград: Мед-гиз, 1963. — 262 с.

Карвасарский Б.Д. Тупикан Ю.Я. Основные формы для унифицированной клинической оценкисостояния и синдромыдля унифицированной оценки состояниябольных неврозами. — Методическое письмою М. — СССР, 1979

Карвасарский Б.Д. Неврозы: Руководство для врачей. М.: Медицина, 1960. — 572 с.

Карвасарский Б.Д. Неврозы. М.: Медицина, 1990. — 573 с.

Иванов В.И. Лекарственные средства в народной медицине. М.: Военное медицинское издательство, 1992. — 446 с.

Иорданов Д., Николов П., Бойчинов А. Лечение лекарственными растениями. София, 1970. — 342 с.

Комендар В.Д. Лікарські рослини Карпат. Дикорослі та культурні. Видання третє, доповнене і перероблене. Ужгород: Мистецька лінія, 2007. — 503 с.

Кутин З.П., Кутин Г.В. Лечение неврозов и психозов. К.: Здоровье, 1979. — 171 с.

Подымова И.Г., Данилов А.Б. Журнал неврологии и психиатрии. Т. 3, № 3, 2011. — 44 с.

Свядош А.М. Неврозы. М.: Медицина, 1982. — 365 с.

Эсбери А.К., Джиллиатта Р.И. Заболевания периферической нервной системы / Перевод с английского. М: Медицина, 1987. — 347 с.

Ярош О.А. Нервові хвороби. К.: Вища школа, 1993. — 436 с.

Content

Наталія Гарбарець
Лікарські рослини в лікуванні неврозів

Передмова

Загальні питання або обґрунтування методу фітотерапії неврозів

Фітотерапевтичні рецепти для лікування окремих неврозів

Фітотерапія кортико-вегетативних неврозів

Фіторецепти при неврозах і серцевій млявості

Фіторецепти при гіпертонічному кризі на ґрунті психоемоційних навантажень

Фітотерапія вегетоневрозів жіночих статевих органів. Клімактеричний період. Клімактерій

Дисменорея

Фіторецепти у клімактеричному періоді

Фіторецепти при патологічних проявах місячних

Перелік лікарських рослин за їх переважним призначенням

Список використаної літератури