Aldersons Jūlijs

Zooloģija jautājumos un atbildēs

Jūlijs Aldersons

Zooloģija jautājumos un atbildēs

SATURS

Kaut gan brošūra veltīta zooloģijai un tajā galvenā uzmanība pievērsta vienšūņiem un dzīvniekiem, brošūrā pieminētas arī tās dzīvās būtnes, par kurām skolēni jau ir mācījušies 6. un 7. klasē. Tas darīts tādēļ, lai radītu skaidrāku priekšstatu par pašlaik pasaulē visizplatītāko un arī šajā brošūrā izmantoto Vitakera klasifikācijas sistēmu.

Norāde "sk. augstāk" atgādina, ka minētais jēdziens jau izskaidrots tajā pašā lappusē.

Norāde "sk. zemāk" brīdina, ka minētais jēdziens tiks izskaidrots tajā pašā lappusē.

Aiz semikola (;) vai iekavās dotais teksts ir papildmateriāls un skolēniem nav obligāti jāzina.

IEVADS

1. Kas raksturīgs dzīvajām būtnēm jeb organismiem! Barošanās, elpošana, atkritumvielu izvadīšana, spēja atbildēt uz kairinātāju, kustības, augšana, vairošanās.

2. No kā sastāv organismi? No šūnām.

3. Kādas ir šūnas galvenās sastāvdaļas? Sūnas ārējā membrāna un citoplazma ar tajā esošajiem organoīoliem.

4. Kas ir šūnas ārējā membrāna? Plāna plēvīte, kas atdala šūnu no apkārtējās vides, regulē vielu iekļūšanu šūnā un izkļūšanu no tās.

5. Kas ir citoplazma? Olbaltumvielu un citu vielu šķīdums ūdenī, kurš piepilda šūnu un nodrošina vielu pārvietošanos tajā.

6. Kas ir organoīdi? Sūnas daļas ar noteiktu uzbūvi, kas veic noteiktas funkcijas (piemēram, kodols, ribosomas, mitohondriji).

7. Kas ir sistemātika? Bioloģijas nozare, kura sakārto visus organismus radniecīgās un savstarpēji pakļautās grupās pēc to raksturīgām pazīmēm.

8. Kādās grupās iedala organismus? Vairākās valstīs, valstis - tipos (augiem un sēnēm - nodalījumos), tipus - klasēs, klases - kārtās (augiem un sēnēm - rindās), kārtas - dzimtās, dzimtas - ģintīs, ģintis - sugās (reizēm izmanto arī citas grupas, piemēram, apakšvalstis, apakštipus, virsklases).

9. Kas ir sistemātikas pamatvienība? Suga.

10. Kādus organismus apvieno suga? Organismus ar līdzīgu uzbūvi un dzīvības norisēm, kuri savstarpēji brīvi krustojas un rada auglīgus pēcnācējus; tie apdzīvo noteiktu vidi un ģeogrāfisko apgabalu.

11.No cik vārdiem sastāv organisma zinātniskais nosaukums?

Parasti no diviem.

12. Kā veidots organisma latviskais nosaukums? Pirmais vārds apzīmē sugu, otrais - ģinti (piemēram, ausainā pūce).

13. Ka veidots organisma latīniskais nosaukums ? Pirmais vārds apzīmē ģinti, otrais - sugu (piemēram, Asio (pūce) otus (ausainā)).

14. Kāpēc nepieciešami latīniskie nosaukumi? Tos saprot visu tautību zinātnieki.

15.Kāpēc sistemātika ir mainīga un pastāv ļoti dažādas dzīvo būtņu iedalīšanas sistēmas? Zinātnieki cenšas radīt dabisku sistēmu, kas atspoguļotu dzīvo būtņu radniecību un izcelšanos (filoģenēzi); tāpēc ļoti atšķiras ne vien dažādos laikos radītās sistēmas, bet arī vienā laikā dažādu zinātnieku radītās sistēmas.

16.Kuru sistēmu mūsdienās atzīst vairums zinātnieku? Šajā brošūrā izmantoto 1969. gadā pieņemto "klasisko" Vitakera sistēmu; jaunākajā, 1994. gadā pieņemtajā Vouza (Woese) sistēmā ir jau vismaz 18 valstis.

17. Kādās valstīs iedala visas dzīvās būtnes pēc Vitakera sistēmas? Augu valstī, sēņu valstī, monēru valstī, protistu valstī, dzīvnieku valstī.

18. Kuras dzīvās būtnes nav iekļautas šajā sistēmā? Vīrusi - ļoti mazi bezšūnu mikroorganismi, kas spēj vairoties tikai dzīvās šūnās; daudzi zinātnieki tos neuzskata par dzīvām būtnēm (pēdējā laikā atklāti a.īīprioni - olbaltumvielu daļiņas, kas izraisa, piemēram, govju trakumsērgu).

AUGU VALSTS

1. Kas ir augi? Hlorofilu saturoši organismi ar celulozes šūnapvalkiem, kas paši veido sev vajadzīgās organiskās vielas no neorganiskām vielām (autotrofi organismi).

2. Kas ir šūnapvalks? Blīvs apvalks, kurš no ārpuses sedz augu (arī sēņu, baktēriju) šūnas ārējo membrānu (sk. 2. lpp.).

3. Kas ir hlorofils? Zaļa krāsviela, kas augiem ļauj veidot organiskās vielas no neorganiskajām vielām; ir arī dažiem citiem organismiem (sk. 7. lpp.).

4. Kas ir organiskās vielas? Ogļūdeņraži un to atvasinājumi.

5. Kas ir ogļūdeņraži? Vielas, kas sastāv no oglekļa un ūdeņraža; vienkāršākās organiskās vielas.

6. Kuri ir svarīgāki augu nodalījumi (sk. 2. lpp.)? Sūnaugi, paparžaugi, kailsēkļi, segsēkļi.

7. Kas ir sūnaugi? Augi, kam ir stumbrs un lapas, bet nav saknes un kas vairojas ar sporām (piemēram, parastās lāčsūnas jeb dzegužlini, sfagnijeb kūdras sūnas).

8. Kas ir sporas? Mikroskopiski veidojumi, kas nodrošina dažu organismu vairošanos, kā arī saglabāšanos nelabvēlīgos apststākļos.

9. Kas ir paparžaugi! Augi, kam ir stumbrs, lapas, sakne un kas vairojas ar sporām (papardes, staipekņi, kosas).

10. Kas ir kailsēkļi? Augi, kam ir stumbrs, lapas, sakne un kas vairojas ar sēklām, bet kam nav ziedu un augļu (galvenokārt skujkoki, piemēram, egles, priedes, kadiķi).

11. Kur atrodas kailsēkļu sēklas? Starp čiekuru zvīņām.

12. Kas ir segsēkļi (ziedaugi)? Augi, kam ir stumbrs, lapas, sakne, Ziedi un augli un kas vairojas ar sēklām.

13. Kas ir ziedi? Segsēkļu dzimumvairošanās orgāni; sastāv no putekšņlapām, auglenīcas un apziedņa.

14. Kas attīstās no ziediem pēc apputeksnēšanās un apaugļošanās? Augļi.

15. Kur atrodas segsēkļu sēklas? Augļos; tur tās ir labāk pasargātas no nelabvēlīgiem apstākļiem.

SĒŅU VALSTS

1. Kas ir sēnes? Organismi bez hlorofila (sk. 3. lpp.), kuriem ir sēņotnes pavedieni (hifas); izmanto gatavas organiskās vielas (heterotrofi organismi).

2. Ko veido savijusies sēņu pavedieni? Sēņotni (micēliju).

3.Kā sēnes iedala pēc barošanās veida? Parazītiskajās (barojas no dzīviem organismiem) un saprofitiskājās (barojas galvenokārt ar mirušiem organismiem).

4. Kuras parazītiskās sēnes ir visbiežāk sastopamas? Sēnes, kas ierosina kartupeļu lakstu puvi, rūsas sēnes, melnplaukas sēnes, miltrasas sēnes, piepes.

5. Kas ir kodināšana? Sēklu apstrāde ar indēm, lai iznīcinātu parazītiskās sēnes.

6. Kādas slimības cilvēkiem izraisa parazītiskās sēnes? Ēdi, epidermofītiju, dažādas nagu sēnīšslimības.

7. Kuras saprofitiskās sēnes ir visbiežāk sastopamas? Cepurīšu sēnes (piemēram, baravikas, bērzlapes),pelējumu sēnes (piemēram, galvainais pelējums, penicillijs), rauga sēnes (lieto mīklas raudzēšanai, alkoholisko dzērienu rūpniecībā); reizēm cilvēkiem slimības izraisa arī dažas saprofitiskās sēnes.

8. Kas ir mikoriza? Sēņu kopdzīve ar augiem.

MONĒRU VALSTS

1.Ar ko monēras atšķiras no visiem pārējiem organismiem?

Tās ir vienīgie organismi, kuru šūnās nav kodola (prokarioti).

2. Kā sauc visus pārējos organismus, kuru šūnās ir kodols?

Eikarioti.

3. Kādos tipos iedala monēru valsti? Baktērijās, ciānbaktērijās.

4. Kas ir baktērijas? Ar gļotām klāti vienšūnas (retāk - kolonijas veidojuši) organismi, kuru šūnās nav kodolu un kas visbiežāk barojas ar gatavām organiskām vielām; var pārvietoties ar vicām.

5. Kāpēc daudzi organismi spēj aktīvi pārvietoties? Lai atrastu vai notvertu barību un izbēgtu no vajātājiem vai nelabvēlīgiem apstākļiem.

6. Kā baktērijas iedala pēc formas? Lodveida, nūjiņveida, spirālveida.

7. Kas ir pavedienbaktērijas? Cita citai galā novietotas nūjiņveida baktērijas.

8. Kas ir baciļi? Nūjiņveida baktērijas, kas veido sporas (sk. 4. lpp.).

9. Kas ir saprofitiskās baktērijas? Baktērijas, kas pārtiek no mirušo organismu organiskajām vielām.

10. Kas ir parazītiskās baktērijas? Baktērijas, kas pārtiek no dzīvo būtņu (arī cilvēku) organiskajām vielām.

11. Kas ir pasterizēšana? Produktu konservēšana, tos īslaicīgi uzkarsējot līdz 60-100°; tā neiznīcina baktēriju sporas (sk. 4. lpp.).

12. Kas ir sterilizācija? Vielu un priekšmetu ilgstoša karsēšana 110-120° temperatūrā; tā iznīcina arī baktēriju sporas (sk. 4. lpp.).

13.Kā daudzas baktērijas veicina augu augšanu? Tās bagātina augsni ar augiem ļoti vajadzīgajiem slāpekļa savienojumiem.

14. Kāda ir baktēriju nozīme? Svarīgas organisko vielu noārdītajās (destruktori; sk. 53. lpp.), liela nozīme pārtikas rūpniecībā (piemēram, kefīra, siera gatavošanā), izraisa slimības (cilvēkiem, piemēram, difteriju, tīfu, tuberkulozi, mēri).

15. Kas ir ciānbaktērijas (zilaļģes)? Vienšūnas (retāk - daudzšūnu) organismi, kuru šūnās nav kodoli un kas sev vajadzīgās organiskās vielas veido paši (autotrofi); uzskata, ka ciānbaktērijas bija pirmie Zemes organismi, kuri sāka ražot skābekli fotosintēzes procesā.

16.Kādu parādību bieži izraisa ciānbaktērijas? Ūdens "ziedēšanu".

PROTISTU VALSTS

1. Kas ir protisti? Galvenokārt ūdenī dzīvojoši vienkārši organismi -dažas aļģes, vienšūni.

2. Kas ir aļģes? Galvenokārt ūdenī dzīvojoši vienšūnas un daudzšūnu organismi, kas sev vajadzīgās organiskās vielas veido paši (autotrofi) un kuru ķermenis (laponis) nav sadalīts orgānos (piemēram, lapās, saknēs).

3.Kā aļģes iedala pēc uzbūves sarežģītības? Vienšūnas, koloniju (sk. 9. lpp.), daudzšūnu aļģēs.

4. Kā aļģes iedala pēc krāsas? Zaļaļģēs, brūnaļģēs, sārtaļģes.

5. Kas ir ķērpji? Organismi, ko veido sēne un aļģe (vai ciānbaktērija; sk. augstāk); ļoti pieticīgi, taču nepanes vides piesārņojumu.

6. Kāda ir aļģu nozīme? Veido daudz organisko vielu (producenti; sk.

52. lpp.), lielāko daļu pasaulē patērējamā skābekļa, ir pārtikas un lopbarības produkts, rūpniecības izejviela, mēslojums.

7. Kas ir vienšūni? Vienšūnas organismi bez šūnapvalka, kas aktīvi kustas un gandrīz vienmēr barojas ar gatavām organiskām vielām (heterotrofi).

8. Kādi ir vienšūnu tipi? Sarkodīnvicaiņi, skropstaiņi, sporaiņi, dzeļsporaiņi, sīksporaiņi.

9. Kuri ir visvienkāršākie un vissenākie vienšūni?

Sarkodīnvicaiņi.

10. Kādi ir vienšūnu kustību organoīdi (sk. 2. lpp.)?

Sarkodīnvicaiņiem māņkājiņas vai vicas, skropstaiņiem -skropstiņas.

11. Kas ir maņkajiņas? Vienšūna citoplazmas izvirzījumi, kas maina formu un nodrošina kustības vai barības satveršanu.

12.No kādiem procesiem sastāv heterotrofa (sk. 4. lpp.) barošanās ? No barības satveršanas, sagremošanas, uzsākšanas un nesagremoto atlieku izvadīšanas.

13.Ar ko barojas gandrīz visi vienšūni? Ar citām dzīvajām būtnēm vai to atliekām.

14. Kā vienšūni uzņem barību? Satver ar muti (piemēram, tupelītes) vai aptver ar mānkājinām un ieslēdz citoplazmā (piemēram, amēbas).

15. Kas ir fagocitoze? Cietu daļiņu ievadīšana citoplazmā ar mānkājinām (piemēram, amēbas barošanās).

16. Kas ir pinocitoze? Šķidruma iekļūšana citoplazmā caur šūnas ārējo membrānu (sk. 2. lpp.).

17. Kur vienšūņiem notiek barības sagremošana? Gremošanas vakuolā.

18. Kas ir barības sagremošana? Sašķelšana vienkāršās, ūdenī šķīstošās sastāvdaļās, kuras var uzsūkties organismā.

19.Kas organismā notiek ar sašķeltajām un uzsūktajām barības vielām? No tām vienšūni veido sev raksturīgās olbaltumvielas, taukus, ogļhidrātus.

20.Kā vienšūni izvada nesagremotās barības atliekas?

Gremošanas vakuola pievirzās pie šūnas ārējās membrānas un izgrūž atliekas ārā.

21.Kā sauc vienšūņiem raksturīgo gremošanu? Iekššūnu gremošana.

22.Ar ko zaļās eiglēnas un tai līdzīgo vienšūnu barošanās atšķiras no pārējo vienšūnu barošanās? Šie vienšūni satur hlorofilu (sk. 3. lpp.), tāpēc gaismā tie, tāpat kā augi, no neorganiskām vielām paši veido sev vajadzīgās organiskās vielas, bet tumsā sāk baroties ar gatavām organiskām vielām.

23. Kas ir elpošana? Skābekļa izmantošana barības vielu noārdīšanai un enerģijas iegūšanai, kā arī visas norises, kas nodrošina skābekļa iekļūšanu organismā un ogļskābās gāzes izvadīšanu no tā.

24. Kā vienšūni uzņem skābekli un izdala ogļskābo gāzi? Ar visu šūnas virsmu.

25.Kāpēc vielas organismā ne vien jāievada, bet arījāizvada?

Tāpēc, ka organismā rodas nevajadzīgas, pat kaitīgas vielas, bet tā iekšējai videi ir jābūt gandrīz nemainīgai.

26. Ka vienšūni izvada vielas? No gremošanas un pulsējošam vakuolām, caur visu šūnas ārējo membrānu.

27. Kas ir pulsējošās vakuolas? Sīki pūslīši saldūdens vienšūnu citoplazmā, kas uzkrāj ūdeni kopā ar organismam nevajadzīgām vielām un izvada to laukā; regulē arī spiedienu šūnā.

28. Kas ir kairināmība? Vienšūna spēja sajust kairinātāja iedarbību un atbildēt uz to.

29. Kas var būt kairinātājs? Jebkurš ārējās vai iekšējās vides faktors (piemēram, gaisma, temperatūra, pieskāriens, ķīmiska viela).

30. Kāda ir kairināmības nozīme? Ļauj izvairīties no nelabvēlīgiem apstākļiem, atrast barību un savas sugas pārstāvjus.

31. Kāda ir zaļās eiglēnas actiņas (stigmas) nozīme? Uztver gaismu.

32. Kas ir vairošanās? Sev līdzīgu pēcnācēju radīšana.

33. Kādi ir galvenie vairošanās veidi? Bezdzimumvairošanās, dzimumvairošanās.

34. Kā vairojas vienšūni? Galvenokārt bezdzimumiski - daloties vai pumpurojoties (nodaloties no mātes organisma); ja notiek dzimumvairošanās, divi vienšūni pirms dalīšanās apmainās ar iedzimtības informāciju.

35. Kā vienšūni izdzīvo nelabvēlīgos apstākļos? Izdala ap šūnu blīvu apvalku un pārvēršas par cistu.

36. Kuriem vienšūņiem ir cieta čaula? Caulamēbām, foraminīferām, starītēm (radiolārijām), daļai saulenīšu.

37. No kā sastāv krīts? No vienšūnu foraminīferu čaulām, kas satur kalcija karbonātu.

38. Kā vienšūni aizsargājas? Daļa vienšūnu var "izšaut" asus pavedienus, kas bieži ir indīgi.

39. Kas ir parazīts? Organisms, kas barojas no cita organisma un dzīvo uz tā (ektoparazīts) vai tajā (endoparazīts).

40. Kuri vienšūni ir parazīti? Dizentērijas amēbas, trihomonas, lamblijas, leišmanijas, sporaiņi, kokcīdijas, toksoplazmas, plazmodiji un daudzi citi.

41. Kādu ļaunumu nodara parazītiskie vienšūni? Daudzi izraisa slimības cilvēkiem, dzīvniekiem, augiem.

42. Kādas cilvēku slimības izraisa vienšūni? Amebiālo dizentēriju, malāriju, toksoplazmozi, trihomonozi un citas.

43. Kas ir koloniālie vienšūni? Vienšūni un citi organismi, kuri pēc nepilnīgas dalīšanās paliek saistīti cits ar citu un veido kolonijas (piemēram, volvokss, bruņvicaiņi).

44. Kāda ir vienšūnu nozīme dabā?

Barība daudziem ūdensdzīvniekiem, īpaši to kāpuriem; daļa izraisa slimības.

DZĪVNIEKU VALSTS

1. Kas ir dzīvnieki? Daudzšūnu organismi, kas barojas ar gatavām organiskām vielām un kuru šūnām nav šūnapvalku (sk. 3. lpp.).

2. Kura bioloģijas nozare pēta dzīvniekus? Zooloģija.

3. Kādi ir dzīvnieku galvenie tipi? Sūkļi, zarndobumaiņi, ktenofori, plakantārpi, posmtārpi, posmkāji, gliemji, hordaiņi.

SŪKĻU TIPS

1. Kas ir sūkļi? Visprimitīvākie dzīvnieki - nekustīgi, no diviem šūnu slāņiem sastāvoši maisveida ūdensdzīvnieki, kuru ķermenī ir ļoti daudz ievadporu; veido neregulāras formas kolonijas.

2. Kā sauc sūkļu šūnu slāņus? Ārējo par ektodermu un iekšējo par entodermu; starp tiem ir bezšūnu mezogleja.

3.Vai sūkļiem ir audi un orgāni? Nav.

4. Kas ir audi? Uzbūves ziņā līdzīgas šūnu grupas, kas veic vienādas funkcijas.

5. Kas ir orgāni? Daudzšūnu organisma daļas ar noteiktu uzbūvi, kas veic noteiktas funkcijas.

6. Kas ir skelets? Cieta vai šķidra sistēma, kas balsta organismu; bieži aizsargā iekšējos orgānus un kustīgiem dzīvniekiem kalpo arī par sviru sistēmu, kura nepieciešama kustībām.

7.Kāds skelets ir sūklim?

Minerālskelets no kalcija karbonāta vai silīcija dioksīda adatiņām vai organiskais skelets no ragvielas (spongīna) šķiedru tīkla; dažiem sūkļiem vienlaikus ir abi.

8. Kas ir sēdoši dzīvnieki? Sūkļi un citi ūdensdzīvnieki, kuri pavada dzīvi, piestiprinājušies pie ūdenstilpes dibena vai zemūdens objekta.

9. Kā sūkļi barojas? Atfiltrē barības daļiņas (piemēram, vienšūņus, baktērijas, dzīvo būtņu atliekas) no ūdens, kas ieplūst caur daudzajām ievadporām, un sagremo tās gremošanas vakuolas.

10. Kā sūkļi vairojas? Bezdzimumiski vai dzimumiski; ja tie vairojas bezdzimumiski, rodas ārējie vai iekšējie pumpuri (iekšējos sauc par gemulām), bet, ja - dzimumiski, viena sūkļa vīrišķās dzimumšūnas (spermatozoīdi) nonāk citā sūklī un apaugļo tā sievišķās dzimumšūnas (olšūnas).

11. Kas ir reģenerācija? Bojāto vai zaudēto organisma daļu atjaunošanās (piemēram, no jebkura sūkļa gabaliņa izaug jauns sūklis, ķirzakai ataug zaudētā aste, sunim sadzīst ievainotā ķepa).

12. Kāda ir sūkļu nozīme? Attīra ūdeņus no mehāniska un organiska piesārņojuma, no dienvidu jūru sūkļu organiskā ragvielas skeleta (sk. 9. lpp.) iegūst sūkļus personīgajai higiēnai un tehniskām vajadzībām.

ZARNDOBUMAIŅU TIPS

1. Kas ir zarndobumaini? Staraini simetriski divslānaini ūdensdzīvnieki, kuru ķermeņa ārējā kārta ir ektoderma (sk. 9. lpp.), bet iekšējā kārta - entoderma (sk. 9. lpp.) - izklāj centrālajā daļā esošo gremošanas (zarnas) dobumu.

2. Kas ir simetrija? Vienādu ķermeņa daļu vai orgānu regulārs, proporcionāls izvietojums attiecībā pret asi, plakni vai centru.

3. Kādi ir izplatītākie simetrijas veidi? Starainā (radiālā), kad var novilkt vairākas simetrijas plaknes, kas ķermeni sadala divās spoguļattēlam līdzīgās daļās, un divpusīgā (bilaterālā), kad var novilkt tikai vienu simetrijas plakni.

4.Kādiem dzīvniekiem parasti piemīt starainā un kādiem -divpusīgā simetrija? Mazkustīgiem un nekustīgiem - starainā (ļauj jebkurā ķermeņa pusē sajust medījuma vai briesmu tuvošanos), kustīgiem - divpusīgā (ļauj labāk apbruņoto ķermeņa priekšgalu pavērst pret medījumu vai briesmām).

5. Vai zarndobumaiņiem ir audi un orgāni (sk. 9. lpp.)? Ir.

6. Kādi audi ir zarndobumaiņiem? Epitēlijmuskuļaudi, nervaudi.

7. Kur dzīvo zarndobumaiņi? Galvenokārt jūrās.

8. Kas ir medūzas? Brīvi peldoši zarndobumaiņi.

9. Kas ir polipi? Sēdoši (sk. 9. lpp.) zarndobumaiņi.

10. K as ir polipa peda? Ķermeņa daļa, ar ko polips piestiprinās ūdenstilpes dibenam vai zemūdens objektam.

11. Kas atrodas polipa ķermeņa augšdaļā? Ar taustekļiem aptverta mute.

12. Kur atrodas medūzas mute un taustekļi? Zvanu vai lietussargu atgādinošā ķermeņa apakšpusē.

13.Kāda ir zarndobumainu taustekļu nozīme? Ar taustekļos esošajām dzelšūnām zarndobumaiņi paralizē upurus vai atvaira uzbrucējus.

14.Kuru zarndobumainu dzēlieni var būt bīstami cilvēkam?

Dažu medūzu (piemēram, Austrālijas piekrastē mītošo jūraslapseņu).

15. Kā pārvietojas polipi? Lēni kūleņojot vai sprīžojot (atslābinot un savelkot pēdu).

16. Kā pārvietojas medūzas? Strauji izgrūzot ūdeni no ķermeņa apakšpuses.

17. Kā zarndobumaiņi iegūst barību? Tie ir plēsoņas, kas ar taustekļiem notver sīkus dzīvniekus, paralizē tos ar taustekļos esošajām dzelšūnām un caur muti ievada gremošanas (zarnas) dobumā.

18.Kāda gremošana raksturīga zarndobumaiņiem?

Dobumgremošana un iekššūnu gremošana (sk. 7. lpp.).

19. Kas ir dobumgremošana? Barības sašķelšana ūdenī šķīstošās sastāvdaļās gremošanas dobumā; notiek dziedzeršūnu izdalīto gremošanas sulu ietekmē.

20.Kā zarndobumaiņi izvada nesagremotās barības atliekas?

Caur muti.

2 1. Kā zarndobumaiņi elpo? Ar visu ķermeņa virsmu.

22. Kas ir uzbudināmība? Dzīvnieka spēja sajust kairinātāju un atbildēt uz to; vienšūnas organismiem šo spēju sauc par kairināmību (sk. 8. lpp.).

23. Kāda ir zarndobumainu nervu sistēma? Tiem ir difūz,a nervu sistēma, ko veido pa visu ķermeni izkaisītu nervu šūnu tīkls; medūzām zvana malā ir nervu šūnu mezgli (gangliji).

24. Kas ir maņu orgāni? Orgāni, kas uztver ārējās un iekšējās vides kairinātājus (sk. 8. lpp.).

25. Kādi maņu orgāni ir zarndobumaiņiem? Medūzām ir primitīvas acis un līdzsvara orgāni.

26. Kā vairojas zarndobumaiņi? Bezdzimumiski (pumpurojoties, sk. 8. lpp.) un dzimumiski (saplūstot olšūnai ar spermatozoīdu, sk. 8. lpp.).

27.Kada īpatnība raksturīga daudzu zarndobumaiņu vairošanas ciklam? Vairošanās ar paaudžu maiņu.

28. Kas ir vairošanās ar paaudžu maiņu? Dzimuma un bezdzimuma paaudzes maiņa vairošanās ciklā (piemēram, medūzas jeb dzimumpaaudze veido olšūnas un spermatozoīdus, bet no apaugļotajām olšūnām izaug polipi jeb bezdzimumpaaudze, kas pumpurojoties radajaunas medūzas).

29. Kādās klasēs iedala zarndobumaiņus? Hidrozojos, scifozojos, koraļļos.

Hidrozoju klase

1. Kas ir hidrozoji? Visprimitīvākie zarndobumaiņi - sīkas medūzas (hidromedūzas) un sīki polipi (hidropolipi).

2. Kāda vairošanās raksturīga daudziem hidrozojiem? Vairošanās ar dzimuma un bezdzimuma paaudžu maiņu (sk. augstāk).

3. Kādi hidrozoji sastopami Latvijā? Saldūdeņos - hidras, jūrā - obēlijas.

Scifozoju klase

1. Kas ir scifozoji? Jūrās dzīvojoši zarndobumaiņi, kuru dzimumpaaudze ir medūzas (pat līdz 2 metriem diametrā), bet bezdzimumpaaudze - mazi polipi.

2. Kuri scifozoju pārstāvji sastopami Baltijas jūrā? Medūzas ausainās aurēlijas, ko rudeņos bieži izskalo krastā.

Koraļļu klase

1. Kas ir koraļļi? Pa vienam (vieninieki) un kolonijās dzīvojoši (koloniālie) jūras zarndobumaiņi, kam ir tikai polipa stadija.

2. Kas ir aktīnijas? Koraļļi vieninieki (sk. augstāk), kuri lēni rāpo ar pēdu (sk. augstāk) un barību satver ar taustekļiem.

3.No kā veidojas koraļļu rifi? No bojā gājušo koloniālo koraļļu kaļķa skeletiem.

4. Kādi ir koraļļu rifu veidi? Piekrastes rifi, barjerrifi (novietojas paralēli krastam), atoli (gredzenveida rifi, kas nedaudz paceļas virs ūdens).

5. Kāda ir koraļļu rifu nozīme? Dzīves un attīstības vieta daudziem jūras organismiem.

KTENOFORU TIPS

1. Kas ir ktenofori? Zarndobumaiņiem līdzīgi staraini simetriski (sk. 10. lpp.) dzīvnieki, kuri pārvietojas ar skropstiņām klātu airplātnīšu palīdzību.

2. Kādu interesantu parādību izraisa ktenofori? Vieni no organismiem, kuri tropos izraisaj'Mras spīdēšanu naktīs.

PLAKANTĀRPU TIPS

1. Kas ir plakantārpi? Divpusēji simetriski dzīvnieki ar lapveida vai lentveida ķermeni bez ķermeņa dobuma.

2. Kas ir ķermeņa dobums? Brīva telpa starp ārējo šūnu slāni (ektodermu vai no tās veidotajiem audiem) un iekšējo šūnu slāni (entodermu vai no tās veidotajiem audiem), kurā atrodas iekšējie orgāni.

3. Kas ir orgānu sistēma? Orgānu kopums, kas nodrošina noteiktu funkciju veikšanu (piemēram, elpošanu, gremošanu, pārvietošanos).

4.No cik šūnu slāņiem sastāv plakantārpu ķermenis? No trim; starp ektodermu un entodermu (sk. 9. lpp.) ir mezoderma (vidējais šūnu slānis).

5. Kas ir ādas-muskuļu maiss? Plakantārpiem un dažiem citiem dzīvniekiem raksturīgs veidojums - ektoderma kopā ar muskuļiem (radušies no mezodermas), kas nodrošina kustības; maisā atrodas iekšējie orgāni.

6. Kas ir parenhīma? Irdeni saistaudi, kas radušies no mezodermas un aizpilda telpu starp iekšējiem orgāniem.

7. Kas ir saistaudi? Audi (sk. 9. lpp.), kas balsta un saista savā starpā pārējos audus, uzkrāj rezerves barības vielas.

8. Kā barojas plakantārpi? Brīvi dzīvojošie parasti ir plēsīgi, bet parazīti (sk. 8. lpp.) barojas ar citu organismu organiskajām vielām.

9. Kāda ir plakantārpu gremošanas orgānu sistēma? Primitīva, sastāv no rīkles un zarnas, bet nav anālās atveres, nesagremotās barības atliekas izvada caur muti; parazītiem gremošanas orgānu sistēma vispār izzudusi.

10.Kādas orgānu sistēmas nav nevienam plakantārpam?

Asinsrites un elpošanas orgānu sistēmas.

11. Kā elpo plakantārpi? Brīvi dzīvojošie uzņem skābekli un izdala ogļskābo gāzi ar visu ķermeņa virsmu, bet parazītiskajiem raksturīga anaerobā elpošana.

12. Kas ir anaeroba elpošana? Organisko vielu sašķelšana un tajas esošās enerģijas atbrīvošana bez skābekļa klātbūtnes.

13.Kāda ir plakantārpu izvadorgānu sistēma? Plakantārpu ķermeni caurauž zaroti kanāli (protonefrīdiji), kuri sākas ar īpašu zuaigžņveida šūnu un saplūst divos izvadkanālos; protonefrīdiji izvada no organisma šķidros vielmaiņas galaproduktus un regulē osmotisko spiedienu.

14. Kāda ir plakantārpu nervu sistēma? Tā sastāv no diviem smadzeņu nervu mezgliem (ganglijiem), divām nervu stiegrām un gredzeniskas škērsstiegras.

15. Kādi maņu orgāni ir plakantārpiem? Brīvi dzīvojošiem plakantārpiem ir acis, līdzsvara orgāns (statocista), maņu šūnas, kas uztver mehāniskos un ķīmiskos kairinātājus.

16. Kā vairojas plakantārpi? Galvenokārt dzimumiski.

17. Vai plakantārpiem ir tēviņi un mātītes? Visbiežāk nē; plakantārpi parasti ir hermafrodīti, kuriem vienā organismā ir gan vīrišķie dzimumdziedzeri (sēklinieki), gan sievišķie dzimumdziedzeri (olnīcas).

18. Kāda var būt plakantārpu attīstība? Tieša vai ar pārvēršanos (metamorfozi).

19. Kas ir tieša attīstība? No apaugļotās olšūnas uzreiz rodas mazulis, kas ir līdzīgs pieaugušam dzīvniekam.

20. Kas ir attīstība ar pārvēršanos? No apaugļotās olšūnas vispirms rodas kāpurs, bet no kāpura - pieaudzis dzīvnieks (piemēram, lenteņiem; sk. 16. lpp.).

21. Kādas ir izplatītākās plakantārpu klases? Skropstiņtārpi, sūcējtārpi, lenteņi.

Skropstiņtārpu klase

1. Kas ir skropstiņtārpi? Ūdenī vai mitrā augsnē dzīvojoši plēsīgi plakantārpi, kuru ķermeni klāj skropstiņepitēlijs.

2. Kas ir epitēlijs? Audi, kas klāj ķermeņa virsmu, ķermeņa dobumu (ja tāds ir) un orgānu dobumus, kā arī veido dziedzerus; epitēliju, kura virsmu sedz kustīgas skropstiņas, sauc par skropstiņepitēliju.

3.Kuri ir Latvijā visbiežāk sastopamie skropstiņtārpi? Baltās planārijas.

Sucej tārpu klase

1. Kas ir sucejtārpi (trematodes)? Lapveida parazītiski plakantārpi ar piesūcekņiem.

2. Kas ir piesūcekņi? Piestiprināšanās orgāni; ar tiem sūcējtārpi noturas saimnieka organismā.

3. Kas ir kutikula? Blīvs, nedzīvs olbaltumvielas slānis uz ķermeņa virsmas, ko izdala epitēlijs (sk. 14. lpp.); sedz sūcējtārpus, lenteņus (sk. zemāk), veltņtārpus (sk. 17. lpp.).

4. Kā sauc organismu, kurā dzīvo pieauguši parazīti? Galīgais (definitīvais) saimnieks.

5. Kā sauc organismu, kurā attīstās parazīta kāpuri

(sk. 14. lpp.)? Starpsaimnieks.

6. Kuri sūcēj tārpi bieži par azitē mugurkaulnieku (sk. 34. lpp.) aknu žultsvados? Aknu fasciolas.

7. Kas ir aknu fasciolu galīgie saimnieki (sk. augstāk)? Aitas, govis, kazas, citi dzīvnieki, kā arī cilvēki.

8. Kas ir aknu fasciolu starpsaimnieki (sk. augstāk)? Mazie dīķgliemeži.

9. Kāds ir aknu fasciolas attīstības cikls? Ar izkārnījumiem olas nonāk ūdenī, no tām izšķiļas skropstaini kāpuri, ieurbjas mazajos dīķgliemežos, un pēc vairākām pārvērtībām no katra skropstainā kāpura rodas simtiem astainu kāpuru, kuri nonāk ārējā vidē un veido cistas (sk. 8. lpp.), kuras apēdot dzīvnieka vai cilvēka aknu žultsvados attīstās pieaugušas fasciolas.

10. Kas jādara, lai mājlopu un cilvēku ķermenī neiekļūtu aknu

fasciolas? Lopus nedrīkst dzirdīt no grāvjiem un ganīt pārplūstošās pļavās, bet cilvēki nedrīkst košļāt grāvmalās norautu smilgu kātus.

11.Kā sauc slimības, ko izraisa parazītiski dzīvnieki un vienšūni? Invāzijas slimības.

12. Kas ir helmintozes? Tās invāzijas slimības, ko izraisa parazītiski tārpi.

Lenteņu klase

1. Kas ir lenteņi? Parazītiski plakantārpi ar piestiprināšanās orgāniem (piesūcekņiem, kāšiem) pie galvas; lentenim visbiežāk ir lentveida ķermenis, kas sadalīts posmos (proglotīdos).

2. Kā aug lenteņi? No kakla aizmugurējās daļas veidojas jauni posmi.

3. Cik gari var izaugt lenteņi? Līdz 10 metriem.

4. Kur dzīvo pieauguši lenteņi? Mugurkaulnieku (sk. 34. lpp.)

zarnās.

5. Cik ilgi dzīvo lenteņi? Vērša lenteņi (sk. zemāk) dzīvo pat 18-20 gadus.

6. Kā vairojas lenteņi? Katrā posmā nobriest daudz olšūnu

(sk. 10. lpp.), ko apaugļo blakus posmu vai cita lenteņa spermatozoīdi (sk. 10. lpp.); pēc tam notiek katrai sugai raksturīgais attīstības cikls.

7.Kā sauc no organisma izvadītu olšūnu kopā ar apvalkiem?

Ola.

8.Kāpēc lenteņiem un citiem parazītiskajiem tārpiem ir ļoti daudz olu? Lai nodrošinātu sugas saglabāšanu, jo tikai reta ola spēj attīstīties par pieaugušu parazītu.

9. Kuri lenteņi ir biežāk sastopami Latvijā? Cūkas lentenis, vērša lentenis, platais (zivju) lentenis, ehinokoks, pundurlentenis.

10. Kāds ir cūkas lenteņa attīstības cikls? Ja cūka norij lenteņa olu, tās organismā attīstās pūšlveidīgs lenteņa kāpurs (finna), kurš cita dzīvnieka organismā pārvēršas par pieaugušu lenteni; ja cilvēks apēd nepietiekami izceptu vai izvārītu šādas cūkas gaļu, arī viņš invadējas.

11. Kāds ir vērša lenteņa attīstības cikls? Apmēram tāds pats kā cūkas lentenim, tikai starpsaimnieks (sk. 15. lpp.) ir liellops.

12. Kāds ir platā (zivju) lenteņa attīstības cikls? Ar cilvēku, kaķu, suņu un citu dzīvnieku izkārnījumiem olas nonāk ūdenī, no tām izšķiļas kāpuri un ieurbjas vispirms pirmajā starp saimniekā

(sīkā ūdenī dzīvojošā vēzītī ciklopā; sk. 27. lpp.), bet pēc tam otrajā starp saimniekā - zivī, kurā izveidojas nākamās stadijas kāpuri (finnas; sk. augstāk); cilvēks invadējas, apēdot nepietiekami izvārītu vai izceptu zivi.

13. Kas jādara, lai organismā neiekļūtu cūkas lenteņa, vērša lenteņa un platā lenteņa kāpuri? Gaļa un zivis pirms lietošanas kārtīgi jāizvāra vai jāizcep, lai kāpuri (finnas) noteikti aizietu bojā.

14. Kāds ir ehinokoka attīstības cikls? Ja ehinokoku olas, kuras ar izkārnījumiem izdala suņi, kaķi, lapsas, vilki (to zarnās dzīvo pieauguši ehinokoki), norij mājlopi vai cilvēki, tie kļūst par stapsaimniekiem un viņu iekšējos orgānos attīstās kāpuri (finnas), kuri var izaugt ļoti lieli un radīt smagus veselības traucējumus.

15. Kas jādara, lai organismā neiekļūtu ehinokoku olas?

Pēc suņu vai kaķu glaudīšanas rūpīgi jānomazgā rokas, šiem dzīvniekiem nedrīkst atļaut gulēt gultā.

16. Kāds irpundurlenteņa attīstības cikls? Starpsaimnieka nav, viss attīstības cikls noris cilvēka organismā', ja norij olas, no tām rodas vispirms kāpuri, bet pēc tam - pieauguši pundurlenteņi.

17. Kas jādara, lai organismā neiekļūtu pundurlenteņa olas?

Pirms ēšanas rūpīgi jāmazgā rokas.

VELTŅTĀRPU TIPS

1. Kas ir veltņtārpi? Neposmoti dzīvnieki ar slaidu, cilindrisku ķermeni, kam ir pirmējais ķermeņa dobums.

2. Kas ir pirmējais ķermeņa dobums? Ar šķidrumu pildīta sprauga starp ķermeņa sienu un iekšējiem orgāniem, ko neizklāj epitēlijs (sk. 14. lpp.).'

3. Kā vēl sauc pirmējo ķermeņa dobumu? Primārais ķermeņa dobums, blastocels.

4.Kāda nozīme ir pirmējā ķermeņa dobumā esošajam šķidrumam?

Tas balsta ķermeni (hidrostatiskais jeb šķidrais skelets; sk. 9. lpp.), apgādā ar barības vielām visus orgānus, aizvada atkritumvielas.

5. Kur dzīvo veltņtārpi? Ūdenī, ūdenstilpju dibenā, augsnē, parazitē dzīvajos organismos.

6. Kas klāj veltņtārpu ķermeni? Kutikula (sk. 15. lpp).

7. Kā kustas veltņtārpi? Veltņtārpiem ādas-muskuļu maisā

(sk. 13. lpp.) ir tikai gareniskās muskulatūras slānis, tādēļ tie spēj locīties, bet nespēj izstiepties vai sarauties.

8. Ar ko atšķiras veltņtārpu un plakantārpu (sk. 13. lpp.) gremošanas orgānu sistēmas? Veltņtārpiem ir anālā atvere, caur kuru tie izvada nesagremotās barības atliekas.

9. Kādas orgānu sistēmas veltņtārpiem nav? Asinsrites un elpošanas orgānu sistēmas.

10.Kā veltņtārpi uzņem skābekli un izdala ogļskābo gāzi?

Ar visu ķermeņa virsmu.

11.Kas ir veltņtārpu izvadorgāni? Protonefrīdiji (sk. 14. lpp.) un īpaši ādas dziedzeri; dažiem izvadorgānu nav.

12. Kāda ir veltņtārpu nervu sistēma? Tā sastāv no rīkles nervu gredzena, divām nervu stiegrām un daudziem nervu atzariem.

13. Kādi maņu orgāni ir veltņtārpiem? Taustes un ķīmiskās maņas orgāni; vāji attīstīti, sevišķi parazītiem.

14. Ka vairojas veltņtarpi? Tikai dzimumiski (sk. 10. lpp.); daļa ir šķirtdzimumu dzīvnieki, daļa - hermafrodīti (sk. 14. lpp.).

15. Kā attīstās veltņtārpu olas? Daudziem veltņtārpiem no olām uzreiz attīstās pieaugušiem tārpiem līdzīgi mazuļi, bet daļai rodas kāpuri vai notiek attīstība ar saimnieka maiņu (sk. 15. lpp.).

16. Kas ir dzimumu dimorfisms? Arēja atšķirība starp tēviņiem un mātītēm (piemēram, veltņtārpiem mātītes bieži ir lielākas par tēviņiem).

17. Kuras ir nozīmīgākās veltņtārpu klases? Nematodes, virpotāj

Nematožu klase

1. Kas ir nematodes? Parasti nelieli, brīvi dzīvojoši vai parazītiski veltņtarpi ar abos galos smailu ķermeni.

2. No kā pārtiek brīvi dzīvojošas nematodes? No baktērijām, aļģēm, sīkiem dzīvniekiem, augu un dzīvnieku atliekām.

3. Kādos organismos parazitē nematodes? Augos, dzīvniekos, cilvēkos.

4.Kuras nematodes nodara vislielāko ļaunumu lauksaimniecībai? Kartupeļu nematode, zemenāju nematode, sakņu pangnematode.

5. Kuras ne mato d es Latvijā parazitē cilvēkos? Spalīši, cērmes, matgalvji, trihīnas (trihinellas).

6. Cik lieli ir spalīši? Līdz 1 cm gari.

7. Kāds ir spalīšu attīstības cikls? Naktīs mātītes izlien no anālās atveres, dēj olas un rada stipru niezi, tādēļ cilvēks kasās, un, ja pēc tam viņš nenomazgā rokas, olas tiek norītas, no tām rodasjauni spalīši un cikls sākas no gala.

8. Kā var atbrīvoties no spalīšiem? Vienmēr īsi jāapgriež nagi un rūpīgi jāmazgā rokas pirms ēšanas; tad spalīšu attīstības cikls pārtraucas un apmēram mēneša laikā visijau esošie spalīši nobeidzas.

9. Cik lielas ir cērmes? Līdz 25 cm garas.

10. Cik ilgi dzīvo cērmes? Līdz 2 gadiem.

11. Kāds ir cērmes attīstības cikls? No norītās olas zarnās attīstās kāpurs, ieurbjas asinsvadā, ar asinīm nonāk plaušās,

tad pa elpceļiem - mutē un tiek norīts, otrreiz nonāk zarnās un pārvēršas par pieaugušu cērmi.

12. Kas jādara, lai ierobežotu cērmju izplatību? Rūpīgi jāmazgā rokas pirms ēšanas; cilvēku izkārnījumus nekādā gadījumā nedrīkst izmantot lauku un dārzu mēslošanai.

13. Kas ir trihīnas? Līdz 5 mm garas nematodes, kuras parazitē dažādu dzīvnieku un cilvēku tievajā zarnā; 0,1 mm garie kāpuri parazitē tā paša organisma muskuļos.

14. Kā var invadēties ar trihīnām? Ēdot nepietiekami izvārītu vai izceptu cūkas gaļu, kurā ir iekapsulēti trihīnu kāpuri.

15. Kāds ir trihīnu attīstības cikls? Ja apēd gaļu, kurā ir iekapsulēti trihīnu kāpuri, tie zarnās strauji attīstās par pieaugušiem parazītiem, no kuru olām atkal rodas kāpuri, kas iekapsulējas muskuļos.

16.Kā pārbauda, vai gaļā nav parazītisko tārpu kāpuru? Veic gaļas veterināri sanitāro pārbaudi; derīgo gaļu apzīmogo.

Virpotāju klase

1. Kas ir virpotāji? Mikroskopiski, ūdenī dzīvojoši veltņtarpi, kuriem ķermeņa priekšgalā ir virpotāj aparāts ar skropstiņām, kas ļauj peldēt.

2. Kāda ir virpotāju nozīme? Tie ir daudzu ūdensdzīvnieku un to kāpuru barība.

POSMTĀRPUTIPS

1. Kas ir posmtārpi? Dzīvnieki ar garu, mīkstu, posmolu ķermeni, otrējo ķermeņa dobumu un slēgtu asinsrites sistēmu.

2. Kas ir posmots (segmentēts) ķermenis? Ķermenis, kas sastāv no posmiem (segmentiem), kuri ārēji un iekšēji ir līdzīgi un norobežoti no blakus esošajiem posmiem.

3.Kas ir otrējais ķermeņa dobums? Ar šķidrumu pildīta sprauga starp ķermeņa sienu un iekšējiem orgāniem, ko izklāj epitēlijs

(sk. 14. lpp.).'

4. Kā vēl sauc otrējo ķermeņa dobumu? Sekundārais ķermeņa dobums, celoms.

5.Kuriem dzīvniekiem ir otrējais ķermeņa dobums?

Posmtārpiem un visiem par posmtārpiem augstāk attīstītajiem dzīvniekiem; tas ir arī cilvēkiem.

6. Kāda ir posmtārpu otrējā ķermeņa dobumā esošā šķidruma nozīme? Balsta ķermeni (hidrostatiskais skelets; sk. 9. un 17. lpp.), piedalās orgānu apgādē ar barības vielām un atkritumvielu aizvadīšanā.

7. Kas ir asinsrites sistēma? Orgānu sistēma, kas nodrošina asiņu plūsmu organismā; apgādā šūnas ar skābekli, barību, citām vajadzīgajām vielām, aizvada atkritumvielas.

8. Kāda var būt asinsrites sistēma? Vaļēja, slēgta.

9. Kāda ir vaļēja asinsrites sistēma? Asinis plūst gan pa asinsvadiem, gan pa ķermeņa dobumiem.

10. Kāda ir slēgta asinsrites sistēma? Asinis plūst tikai pa asinsvadiem.

11. Vai posmtārpiem ir sirds? Nē; asinsriti nodrošina dažu asinsvadu saraušanās un atslābšana (pulsācija).

12. Kur dzīvo posmtārpi? Jūrās, saldūdeņos, augsnē.

13. Kā kustas posmtārpi? Posmtārpiem ādas-muskuļu maisā (sk. 13. lpp.) ir ne tikai gareniskās, bet ari gredzeniskās muskulatūras slānis, tādēļ atšķirībā no veltņtārpiem (sk. 17. lpp.) viņi spēj ne vien locīties, bet arī izstiepties un sarauties.

14. Kāda ir posmtārpu gremošanas orgānu sistēma? Apmēram tāda pati kā veltņtārpiem (sk. 17. lpp.); dažiem ir guza un kuņģis (piemēram, sliekai).

15. Kas ir guza? Barības vada paplašinājums, kurā uzkrājas barība; raksturīgs posmtārpiem, kukaiņiem, graudēdājiem putniem..

16. Kas ir barības vads? Gremošanas orgānu sistēmas daļa starp rīkli un kuņģi.

17. Kas ir kuņģis? Paplašinājums starp barības vadu un zarnām, kas piedalās barības sagremošanā.

18. Kā elpo posmtārpi? Ar visu ķermeņa virsmu vai žaunām.

19. Kas ir žaunas? Ūdensdzīvnieku ķermeņaplānsienaini izaugumi, caur kuriem notiek gāzu maiņa.

20. Kāda ir posmtārpu izvadorgānu sistēma? Vairumam katrā posmā ir viens pāris izvadkanālu (nefrīdiju), kas sākas ar piltuvēm otrējā ķermeņa dobumā (sk. 19. lpp).

21. Kāda ir posmtārpu nervu sistēma? Vairumam tā sastāv no diviem rīkles nervu mezgliem (ganglijiem), rīkles nervu gredzeniem un vēdera nervu ķēdītes-, tai katrā posmā ir nervu mezgls.

22. Kādi maņu orgāni ir posmtārpiem? Daļai ir acis, taustes un ķīmiskās maņas orgāni, citiem - tikai gaismjutīgās un ķīmiskās maņas šūnas epitēlijā (sk. 14. lpp.).

23. Kā vairojas posmtārpi? Galvenokārt dzimumiski (sk. 10. lpp.); daži jūras posmtārpi var vairoties, daloties uz pusēm, reģenerējoties (sk. 10. lpp.) no ķermeņa daļas vaipumpurojoties.

24. Kāda ir posmtārpu attīstība? Tieša vai ar pārvēršanos (metamorfozi; sk. 14. lpp.), veidojoties kāpuram.

25. Kādās klasēs iedala posmtārpus? Daudzsartārpos, mazsartārpos, dēlēs.

Daudzsartārpu klase

1. Kas ir daudzsartārpi? Jūrās dzīvojoši posmtārpi, kam pie galvas ir taustekli, bet pie katra vidukļa posma - pāris parapodiju.

2. Kas ir parapodijas? Primitīvas kājas ar sariņiem.

3. Kā attīstās daudzsartārpi? Ar pārvēršanos; tiem ir peldošs, ar skropstiņām klāts kāpurs.

4. Kuri daudzsartārpi visbiežāk sastopami Latvijā? Nereīdas.

5. Kāda ir daudzsartārpu nozīme? Daudzu ūdensdzīvnieku barība, tropos tos ēd arī cilvēki.

Mazsartārpu klase

1.Kas ir mazsartārpi? Ūdeni un augsnē dzīvojoši posmtārpi, kam pie katra ķermeņa posma ir četri pāri sīku sariņu pušķu (piemēram, sliekas).

2. Kā vairojas mazsartārpi? Dzimumiski, tieši; viņi ir hermafrodīti (sk. 14. lpp.), kas nomauc no sevis kokonu ar apaugļotām olšūnām, no kurām bez kāpura stadijas attīstās jauni tārpi.

3. Kas ir kokons? Apaugļoto olšūnu apvalks; sliekām, piemēram, rodas, sacietējot gļotām, ko izdala jostiņa - ķermeņa gredzenveida uzbiezinājums (kokoni ir ari dažiem gliemjiem, kukaiņu kūniņām, zirnekļiem).

4. Kuri mazsartārpi ir plaši izplatīti Latvijā? Sliekas, sīksliekas, stobriņtārpi.

5. Kāda ir mazsartārpu nozīme? Tie ir daudzu dzīvnieku barība, augsnē un dīķos veido grunts struktūru, attīra ūdeni no piesārņojuma.

Dēļu klase

1. Kas ir dēles? Galvenokārt ūdeni un mitrās vietās mītoši posmtārpi ar piesūcekņiem ķermeņa priekšgalā un pakaļgalā, kuri sūc asinis vai pārtiek no sīkiem dzīvniekiem.

2. Kā vairojas dēles? Dzimumiski, tieši (sk. 10. lpp.); hermafrodīti (sk. 14. lpp.), nomauc no sevis kokonu (sk. 21. lpp.) ar olām, kuru piestiprina pie zemūdens priekšmetiem vai nēsā līdzi, kamēr no olām attīstās jaunas dēles.

GLIEMJU TIPS

1.Kas ir gliemji? Ūdens un sauszemes dzīvnieki ar mīkstu, neposmotu ķermeni, kuru parasti sedz čaula.

2. Kā vēl sauc gliemjus? Mīkstmieši, moluski.

3.No kādām daļām visbiežāk sastāv gliemja ķermenis? No

galvas, vidukļa, kājas.

4. No kā sastāv gliemja čaula? No kaļķa un ragvielai līdzīgas vielas; čaulu veido mantijas dziedzeri.

5. Kas ir mantija? Liela ādas kroka, kas apņem gliemja vidukli.

6. Kas ir mantijas dobums? Dobums starp mantiju un ķermeni; mantijas dobumā atrodas žaunas vai plauša, tajā ir galazarnas, nieru un dzimumorgānu atveres.

7. Kāda simetrija piemīt gliemjiem? Divpusējā; daļai ķermenis ir kļuvis asimetrisks.

8. Kāds ir gliemju ķermeņa dobums? Hemocels - vāji attīstīts otrējais ķermeņa dobums (sk. 19. lpp.), kas saplūdis ar asinsrites sistēmu; telpu starp orgāniem aizpilda saistaudi (sk. 13. lpp.).

9. Kā gliemji pārvietojas? Vairums rāpo ar kāju, daži -, izšļācot ūdeni no mantijas dobuma (sk. augstāk).

10. Ar ko barojas gliemji? Ar augiem, dzīvniekiem vai atfiltrē barības daļiņas no ūdens.

11. Kas ir rīvīte (radula)? Orgāns barības sasmalcināšanai, kas vairumam gliemju atrodas rīklē.

12. Ar ko elpo gliemji? Vairums ar ļaunām (sk. 20. lpp.), daļa - sapļaušu.

13. Kas ir gliemja plauša? Ar asinsvadiem caurausts orgāns mantijas dobumā (sk. augstāk).

14. Kāda ir gliemju asinsrites sistēma? Gliemežiem (sk. 23. lpp.) un gliemenēm (sk. 23. lpp.) - vaļēja, galvkājiem (sk. 24. lpp.) - slēgta.

15. Kāda ir gliemju sirds? Divkameru.

16. Kas ir gliemju izvadorgāni? Nieres (celomodukti), kas savieno otrējo ķermeņa dobumu ar ārējo vidi.

17. Kāda ir gliemju nervu sistēma? Vairumam tā sastāv no nervu stiegras un nervu mezgliem (ganglijiem); primitīvākajiem gliemjiem ir tikai rīkles nervu gredzens un četras gareniskas nervu stiegras.

18. Kādi maņu orgāni ir gliemjiem? Acis, daudziem ir taustekļi, līdzsvara orgāni (statocistas), ķīmiskās maņas orgāni; taustes funkcijas piemīt ari mantijas malai.

19.Vai gliemji ir hermafrodīti vai šķirtdzimuma dzīvnieki?

Daļa ir hermafrodīti (sk. 14. lpp.), daļa - šķirtdzimuma dzīvnieki.

20. Kā vairojas gliemji? Tikai dzimumiski; daļai raksturīga ārējā apaugļošanās.

21. Kas ir ārējā apaugļošanās? Olšūnas (sk. 10. lpp.) un spermatozoīda (sk. 10. lpp.) saplūšana ārpus dzīvnieka; raksturīga ūdensdzīvniekiem (piemēram, sūkļiem, zarndobumaiņiem, daļai gliemju, zivīm).

22. Kas ir iekšējā apaugļošanās? Olšūnas un spermatozoīda saplūšana dzīvnieka iekšienē; raksturīga, piemēram, vairumam tārpu, daļai gliemju.

23. Kāda ir gliemju attīstība? Vairumam - ar pārvēršanos (vispirms rodas kāpurs), bet daļai - tieša (no olas uzreiz rodas jauns gliemis).

24. Kādas ir galvenās gliemju klases? Gliemeži, gliemenes, galvkāji.

Gliemežu klase

1.Kas ir gliemeži? Ūdeni un uz sauszemes dzīvojoši gliemji, kuru vairumam ķermeni klāj viengabala, spirālē savīta čaula.

2. Kā vēl sauc gliemežus? Vēderkājgliemji, vēderkāji.

3. No kādām daļām sastāv gliemeža ķermenis? No galvas, maisveidlga vidukļa, kājas.

4. Kā sauc gliemežus bez čaulas? Kailgliemeži.

5. Kuriem Latvijas gliemežiem ir vislielākā čaula? Parka vīngliemeziem.

6. Kāda ir gliemežu nozīme? Daži kaitē kultūraugiem, parka vīngliemežus daudzās zemēs lieto uzturā, un Latvija tos eksportē.

Gliemeņu klase

1. Kas ir gliemenes? Ūdeni dzīvojoši gliemji, kuru ķermeni ietver divvāku čaula; dažām sugām čaula ir kļuvusi ļoti maza (piemēram, urbējgliemenēm jeb "kuģu tārpiem", kas ar čaulas plātnītēm urbj ejas koksnē).

2. Kā vēl sauc gliemenes? Divvākgliemji.

3. Kas ir gliemenes slēdzējmuskulis? Muskulis, kurš cieši aizver čaulu.

4. No kādām daļām sastāv gliemenes ķermenis? No vidukļa un kājas; galvas nav.

5. Kā barojas gliemenes? Atfiltrē no ūdens barības daļiņas.

6. Kas notiek, ja starp gliemenes čaulu un mantiju iekļūst svešķermenis? To pārklāj mantijas izdalītais perlamutrs, un izveidojas pērle.

7.Kura gliemene ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā?

Upjupērļgliemene; agrāk to milzīgos daudzumos iznīcināja, meklējot pērles.

8. Kas ir Sarkanā grāmata? Zinātnisks dokuments, kurā ierakstītas iznīkstošās un apdraudētās augu un dzīvnieku sugas.

9. Cik lielas var izaugt gliemenes? Milzgliemeņu masa var sasniegt 250 kilogramus, bet čaulas garums - 1,4 metrus.

10. Kuras ir Latvijas lielākās gliemenes? Dīku bezzobes; čaulas garums var sasniegt 20 centimetrus.

11. Kāda ir gliemeņu nozīme? Daudzas audzē pērļu ieguvei vai pārtikai, dažas savairojoties var aizsprostot caurules, pa kurām no ūdenstilpes ņem ūdeni vai ievada to ūdenstilpē.

Galvkāju klase

1. Kas ir galvkāji? Jūrās dzīvojoši gliemji, kuriem kāja ir pārvērtusies par taustekļiem un piltuvi.

2. Cik un kādi taustekļi ir galvkājiem? Astoņi vai desmit muskuļoti taustekļi ar daudziem āiskveiāa piesūcekņiem.

3. Kas ir piltuve? Plata caurule, kas savieno mantijas dobumu (sk. 22. lpp.) ar ārējo vidi.

4. Kāda ir galvkāju čaula? Daudziem čaulas nav, dažiem mantijā saglabājušās čaulas atliekas.

5. Kuriem galvkājiem ir īsta ārējā čaula? Nautiliem.

6. Kuri ir pazīstamākie galvkāji? Kalmāri, astoņkāji.

7. Kā galvkāji pārvietojas? Caur piltuvi izšļācot ūdeni no mantijas dobuma; astoņkāji var arī rāpot ar taustekļiem.

8. Kā galvkāji barojas? Visi ir plēsoņas, kas ar taustekļiem ķer citus dzīvniekus.

9. Kurš maņu orgāns galvkajiem ir vislabak attīstīts? Acis; tas līdzinās mugurkaulnieku (sk. 34. lpp.) acīm.

10. Kas ir tintesmaiss? Galvkāju orgāns, kas veido melnu vielu, kura pat nelielā daudzumā iekrāso lielu ūdens masu; rada aizsegu uzbrukumam vai aizsardzībai.

11. Kāda ir galvkāju nozīme? Daudz izmanto pārtikā, no tintesmaisa vielas gatavo krāsu māksliniekiem.

POSMKĀJU TIPS

1. Kas ir posmkāji? Dzīvnieki ar posmotām kājām un ķermeni, hitīna apvalku.

2.No kā cēlušies posmkāji? No posmtārpiem.

3. Kas ir ekstremitātes? No posmtārpu parapodijām (sk. 21. lpp.) radušies posmkāju orgāni, piemēram, kājas, taustekļi.

4. Kādi nodalījumi ir posmkāju ķermenī? Parasti galva, krūtis, ķermenis.

5. Kur dzīvo posmkāji? Uz sauszemes, ūdenī.

6. Kāds ķermeņa dobums ir posmkājiem? Hemocels (sk. 22. lpp.); agrīnā attīstības stadijā tiem rodas otrējais ķermeņa dobums

(sk. 19. lpp.), kas vēlāk saplūst ar asinsrites sistēmu un kļūst par tās svarīgu sastāvdaļu.

7. Kas sedz posmkāju ķermeni? Ciets ārējais skelets no elastīgas organiskās vielas hitīna; tajā var būt arī kaļķis un olbaltumvielas.

8. Kā posmkāji aug? Novelkoties; vecais skelets ik pa laikam atdalās no ķermeņa, āda izdalajaunu apvalku, un, kamēr tas sacietē, posmkājis strauji aug.

9. Kā posmkāji pārvietojas? Ar kājām vai spārniem.

10.No kā sastāv posmkāju gremošanas orgānu sistēma?

No mutes, barības vada, kuņģa, zarnas, anālās atveres.

11.Ar ko posmkāji elpo? Ar ļaunām (sk. 20. lpp.), trahejām vaiplaušām.

12. Kas ir trahejas? Zarotu kanālu sistēma, pa kuru skābeklis no elpatverēm (stigmām) nonāk līdz katrai šūnai.

13. Kāda ir posmkāju asinsrites sistēma? Vaļēja (sk. 20. lpp); muguras pusē ir sirds un artērijas, pa kurām hemolimfa nonāk ķermeņa dobumā.

14. Kas ir hemolimfa? Posmkāju asinis.

15. Kāda ir posmkāju izvadorgānu sistēma? Tiem ir tādi paši izvadkanāli kā posmtārpiem (sk. 20. lpp.), bez tam ir Malpīgija vadi un taukkermenis, kurā uzkrājas kaitīgās vielas.

16. Kāda ir posmkāju nervu sistēma? Līdzīga posmtārpu nervu sistēmai (sk. 20. lpp.), tikai no rīkles nervu gredzena ir izveidojušās galvas smadzenes.

17. Kādi maņu orgāni ir posmkājiem? Acis, dzirdes orgāni, līdzsvara orgāni, taustes un ķīmiskās maņas orgāni.

18. Kā vairojas posmkāji? Tikai dzimumiski (sk. 10. lpp.), vairums attīstās ar pārvēršanos (metamorfozi; sk. 14. lpp.).

19. Kas bija pirmie posmkāji? Pirms 500 miljoniem gadu dzīvojušie trilobīti, kuri saglabājušies kā fosilijas.

20. Kas ir fosilijas? Izmirušu organismu atliekas - pārakmeņojumi, nospiedumi.

21. Kuras ir nozīmīgākās posmkāju klases? Vēži, daudzkāji, kukaiņi, zirnekļi.

Vēžu klase

1. Kas ir vēži? Galvenokārt ūdenī dzīvojoši posmkāji ar diviem pāriem taustekļu (antenām un antenulām).

2. No kādām daļām sastāv vēža ķermenis? No galvas, krūtīm, vēdera; daļai galva ir saaugusi ar krūtīm, veidojot galvkrūtis.

3. Kas ir spīles? Spailes pirmā kāju pāra galos barības satveršanai un sasmalcināšanai; ir visiem krabjiem (sk. 27. lpp.) un daļai pārējo vēžu.

4. Kā vēži pārvietojas? Rāpo, peld; daudzi sīkie vēži ietilpst planktona sastāvā.

5. Kas ir planktons? Ūdens masā mītošu organismu kopums, ko pārvieto ūdens straume; daudzi planktona organismi gan spēj aktīvi kustēties, tomēr nespēj pretoties straumei.

6. Kas ir bentoss? Organismu kopums, kas apdzīvo ūdenstilpes dibenu.

7. Ar ko vēži barojas? Ar sīkiem ūdensdzīvniekiem, dzīvnieku un augu atliekām.

8. Kā vēži elpo? Galvenokārt ar ļaunām (sk. 20. lpp.), kas bieži atrodas uz kājām; daži elpo ar visu ķermeņa virsmu.

9. Kādi maņu orgāni ir vēžiem? Taustes matiņi, daļai ir līdzsvara orgāni, vienkāršas vai saliktas acis.

10. Kas ir saliktas acis (fasetacis)? Acis, kas sastav no daudzām sīkām actiņām; raksturīgas posmkājiem.

11. Kā vēži vairojas? Tikai dzimumiski; tēviņi bieži ir mazāki nekā mātītes (dzimumu dimorfisms; sk. 18. lpp.).

12. Kas ir partenoģenēze? Spēja attīstīties no neapaugļotas olšūnas; tā labvēlīgos apstākļos attīstās planktona vēži, tādēļ tie var strauji savairoties.

13. Kāda ir vēžu nozīme? Svarīgs pārtikas produkts, ūdensdzīvnieku barība, attīra ūdeni no trūdošām organismu atliekām.

14. Kādas ir galvenās vēžu kārtas (sk. 2. lpp.)? Desmitkājvēži, lapkājvēļi, airkājvēļi, vienādkājvēži, sānpeldvēļi.

15. Kas ir desmitkājvēži? Visaugstāk attīstītie vēži ar pieciem kāju pāriem un bieži ar spīlēm; pazīstamākie ir upes vēži, omāri, langusti, garneles, krabji.

16. Kas ir lapkājvēži? Sīki, ūdenī peldoši vēži ar plānu čaulu un lapveida kājām, kuras tie izmanto elpošanai un barības uzņemšanai; pazīstamākie ir dafnijas (ūdensblusas).

17. K as ir airkajveži? Sīki vēži bez čaulas un kajam; pazistamakie ir vienacainie ciklopi.

18. Kas ir vienādkājvēži? Nelieli vēži, kuriem krūšu kājas ir vienādas, bet vēdera kājas noder elpošanai; ūdenī dzīvo grēvji un ūdensēzelīši, mitrās vietās uz sauszemes - mitrenes.

19. Kas ir sānpeldvēži? Sīki, no sāniem saplacināti vēži, kuriem pirmie trīs kāju pāri noder peldēšanai, bet pakaļējās kājas - lēkšanai; dzīvo saldūdeņos unjūrās, vairums ietilpst bentosa (sk. 26. lpp.) sastāvā.

Daudzkāju klase

1. Kas ir daudzkāji? Gari, plēsīgi sauszemes posmkāji ar vienu pāri taustekļu un daudziem kāju pāriem.

2. Ar ko elpo daudzkāji? Ar trahejām (sk. 25. lpp.).

3. Kuri daudzkāji visbiežāk satopami Latvijā? Simtkāji, tūkstoškāji.

4. Kā daudzkāji medī? Satver upuri ar žokļiem un noindē ar indes dziedzeru izdalīto indi.

Kukaiņu klase

1. Kas ir kukaiņi? Posmkāji ar skaidri atšķiramu galvu, krūtīm, vēderu un trim pāriem kāju; vairumam ir spārni.

2. Kur dzīvo kukaiņi? Vairums uz sauszemes, daļa ūdenī.

3.Ar ko kukaiņi pārvietojas? Ar kājām vai spārniem.

4. Kur ir piestiprinātas kukaiņu kājas? Pie krūtīm.

5. Kād as kajas var but kukaiņiem? Skrejkajas (piemeram, skrejvabolēm), lēcējkājas (piemēram, sienāžiem), peldkājas (piemēram, airvabolēm), racējkājas (piemēram, zemesvēžiem).

6. Kādi spārni ir kukaiņiem? Visbiežāk divi pāri dzīslainu spārnu.

7. Kas ir spārnu dzīslas? Traheju atzarojumi (sk. 25. lpp.).

8. Par ko ir pārveidojušies dažu kukaiņupriekšspārni ?

Par cietiem segspārniem (piemēram, vabolēm).

9.Par ko ir pārveidojušies dažu kukaiņu pakaļspārni?

Par dūcekļiem - nelieliem izaugumiem, kas vibrējot rada skaņas (piemēram, mušām).

10. Kuriem kukaiņiem nav spārnu? Daļai primitīvāko kukaiņu un parazītu (sk. 8. lpp.).

11. Ko ēd kukaiņi? Visdažādākos augu un dzīvnieku valsts produktus un to atliekas, tāpēc kukaiņiem ir dažādi mutes orgāni.

12. Kāda veida mutes orgāni ir kukaiņiem? Grauzējtipa (piemēram, tauriņu kāpuriem, vabolēm), lacējtipa (piemēram, bitēm, kamenēm), dūrējtipa (piemēram, odiem), sūcējtipa (piemēram, tauriņiem), laizītājtipa (piemēram, mušām).

13. Ar ko kukaiņi elpo? Ar trahejām (sk. 25. lpp.); elpatveres (stigmas) atrodas vēdera sienā.

14. Kādi maņu orgāni ir kukaiņiem? Kukaiņu galvai ir divi taustekli (taustes un ožas orgāni) un divas saliktas acis (sk. 27. lpp.), kas nodrošina krāsu redzi un uztver ultravioleto starojumu; kukaiņi uztver arī skaņas un garšu.

15. Kas ir aizsargkrāsa? Krāsa, kas dzīvnieku padara grūti pamanāmu uz apkārtējās vides fona (piemēran, zaļo sienāzi zaļajā zālē ir grūti pamanīt).

16. Kas ir brīdinājuma krāsa? Spilgta krāsa, kas raksturīga labi aizsargātiem dzīvniekiem (piemēram, lapsenes dzelteni melnais krāsojumsjau pa gabalu brīdina, ka uzbrucējam neklāsies labi).

17. Kas ir mīmikrija? Parādība, ka neaizsargāts dzīvnieks ar krāsu vai formu atgādina labi aizsargātu dzīvnieku vai apkārtējās vides objektu -zariņu, lapu, akmentiņu (piemēram, ziedmuša imitē lapseni, bet lapkukainis atgādina koka lapu).

18. Kas ir instinkts? Visiem kadas sugas pārstāvjiem vienāds iedzimtu neapzinātu reakciju kopums, kas izpaužas noteiktos apstākļos.

19. Kā kukaiņi vairojas? Parasti dēj olas.

20. Kas ir dējeklis? Vēdera piedēklis, kas kalpo olu dēšanai.

21. Kas ir dzelonis? Pārveidots dējeklis, ar kuru kukainis uzbrūkot vai aizstāvoties ievada pretiniekā indi.

22. Kā attīstās kukaiņi? Ar pārvēršanos (sk. 14. lpp.); kukaiņiem tā var būt nepilnīga vai pilnīga.

23. Kā norit attīstība ar nepilnīgu pārvēršanos? No olas izšķiļas nimfa - kāpurs, kurš pēc izskata īpaši neatšķiras no pieauguša kukaiņa.

24. Cik stadiju ir nepilnīgas pārvēršanās gadījumā? Trīs - ola, kāpurs (nimfa), pieaudzis kukainis.

25. Cik stadiju ir pilnīgas pārvēršanās gadījumā? Četras - ola, tārpam līdzīgs kāpurs, kūniņa, pieaudzis kukainis.

26. Ar ko tārpam līdzīgais kāpurs atšķiras no īsta tārpa? Pēc kāda laika kāpurs pārvēršas par pieaugušu kukaini, bet tārps visu mūžu paliek tārps.

27.Kurā attīstības stadijā notiek viskrasākās pārmaiņas kukaiņa uzbūvē? Kūniņas stadijā.

28. Kuras kukaiņu kārtas attīstās ar nepilnīgu pārvēršanos?

Taisnspārņi, spāres, makstenes, blaktis, utis, prusaki, termīti, vienādspārņi.

29. Kas ir taisnspārņi? Kukaiņi ar šauriem priekšspārniem, platiem, salokāmiem pakaļspārniem un spēcīgām lēcējkājām; spēj izdot un dzirdēt skaņas.

30. Kuri ir Latvijā pazīstamākie taisnspārņi? Sienāži, siseņi, circeņi, zemesvēži.

31. Kā sienāžus var atšķirt no siseņiem? Sienāžiem ir gari taustekli (ķermeņa garumā vai garāki), siseņiem - īsi taustekļi (īsāki par ķermeni).

32. Kā sisina sienāži? Berzējot priekšspārnus vienu pret otru.

33. Kā sisina siseņi? Berzējot pakaļkājas pret priekšspārniem.

34. Kas ir spāres? Ūdeņu tuvumā dzīvojoši kukaiņi ar diviem pāriem vienādu, caurspīdīgu spārnu un lielām saliktām acīm (sk. 27. lpp.); plēsīgi, upuri notver lidojumā.

35. Kas ir makstenes? Nelieliem tauriņiem līdzīgi kukaiņi, kuru kāpuri dzīvo ūdeni un parasti veido sev makstis no smiltīm, akmentiņiem, augu daļām.

36. Kas ir blaktis (puscietspārņi)? Kukaiņi ar durējtipa mutes orgāniem, kumpriekšspārnu pamatne ir cieta, bet gali - mīksti; parazītiem spārnu var nebūt, bieži ir smirddziedzeri.

37. Kur dzīvo blaktis? Uz sauszemes un ūdenī.

38. Kuras ir Latvijā pazīstamākās blaktis? Uz augiem dzīvojošās zaļganās, smirdošās vairogblaktis, gultas blaktis, ūdensmērltāji, plēsīgās mugurpeldes.

39. Kuras blaktis parazitē uz cilvēkiem? Gultas blaktis.

40. Kas ir utis? Bezspārnu kukaiņi ar dūrējtipa mutes orgāniem, zīdītāju (sk. 49. lpp.) ektoparazlti (sk. 8. lpp.).

41. Kuras utis parazitē uz cilvēkiem? Galvas, drēbju, kaunuma utis.

42. Kas ir prusaki? Primitīvi, mazliet plakani kukaiņi ar grauzējtipa mutes orgāniem; daudziem ir divi pāri uz muguras sakļautu spārnu.

43. Kur dzīvo prusaki? Galvenokārt tropu mežos.

44. Kuri ir Latvijas pazīstamākie prusaki? Cilvēku mājokļos mītošie virtuves prusaki; bojā un piesārņo pārtiku.

45. Kas ir termīti? Nedaudz skudrām līdzīgi sabiedriski kukaiņi; dzīvo milzīgās ligzdās, kas atrodas augsnē un pat līdz sešiem metriem augstās virszemes būvēs, bojā koka ēkas, grāmatas, mēbeles.

46. Kas ir sabiedriskie kukaini? Kukaini, kas veido saimes, kurās starp atsevišķiem indivīdiem pastāv pienākumu dalīšana.

47. Kāda veida termīti ir saimē? Spārnoti dzimumindivīdi, bezspārnaini, akli darba termīti, sargtermīti ar lielu galvu un žokļiem.

48. Kas ir vienādspārņi? Pārsvarā sīki kukaiņi, kas spēj attīstīties no neapaugļotām olšūnām; daudzi ir bīstami augu kaitēkļi.

49. Kuri ir pazīstamākie vienādspārņi? Laputis, bruņutis, lapu blusiņas, cikādes.

50. Kuras kukaiņu kārtas attīstās ar pilnīgu pārvēršanos?

Tauriņi, vaboles, blusas, plēvspārņi, divspārņi.

51. Kas ir tauriņi? Kukaiņi ar diviem pāriem zvīņām segtu spārnu; sauc ari par zvīņspārņiem.

52. Kas ir vaboles? Kukaiņi ar cietiem priekšspāmiem (segspārniem; sk. 28. lpp.) un plēvainiem pakaļspārniem; sauc arī par cietspārņiem.

53. Kas ir blusas? Sāniski plakani bezsparnu kukaiņi, kas spej lekt; visas ir siltasiņu dzīvnieku (sk. 34. lpp.) ektoparazlti (sk. 8. lpp.).

54. Kas ir plēvspārņi? Kukaiņi ar četriem caurspīdīgiem spārniem, no kuriem priekšspārni ir lielāki par pakaļspārniem.

55. Kuri ir pazīstamākie plēvspārņi? Bites, kamenes, lapsenes, skudras.

56. Kad skudrām ir spārni? Pārošanās laikā.

57. Kuri ir Latvijas pazīstamākie sabiedriskie kukaiņi (sk. 30. lpp.)? Bites, skudras.

58. Kāda veida bites ir saimē? Bišu māte (dēj olas), darba bites (nepilnīgi attīstītas mātes; veic visus darbus stropā, vāc barību, ražo medu un vasku), trani (bišu tēviņi; apaugļo māti).

59. Kuri plēvspārņi ir augu kaitēkļi? Zāģlapsenes, panglapsenes.

60. Kas ir pangas? Izaugumi uz augu lapām, saknēm vai zariem, kas veidojas pēc posmkāju (piemēram, panglapseņu) olu iedēšanas.

61. Kur dēj olas plēvspārņi, kas ir citu kukaiņu parazīti? Citu kukaiņu olās, kāpuros, kūniņās.

62. Kā cilvēki izmanto dažus no šādiem plēvspārņiem? Kaitēkļu bioloģiskajai apkarošanai - iznicināšanai ar citu dzīvo organismu palīdzību (piemēram, spožlapsenes trihogrammas, kuras dēj savas olas ābolu tinēju olās, speciāli savairo, lai tās iznicinātu šos ābolu kaitēkļus).

63. Kas ir divspārņi? Kukaiņi, kuriem ir tikai divi spārni (priekšspārni); pakaļspārni ir pārvērtušies par dūcekļiem (sk. 28. lpp.).

64. Kas ir pazīstamākie divspārņi? Mušas, odi, dunduri.

65. Kāda ir kukaiņu nozīme? Barība putniem, zirnekļiem un citiem dzīvniekiem, nodrošina vielu riņķojumu dabā, apputeksnē ziedus; daudzi ir kaitēkļi un pārnēsā slimības.

Zirnekļu klase

1. Kas ir zirnekļi? Plēsīgi posmkāji, kuru ķermenis parasti sastāv no galvkrūtīm (sk. 26. lpp.) ar četriem kāju pāriem un vēdera.

2. Kas ir heliceras? Pirmais zirnekļu ekstremitāšu (sk. 25. lpp.) pāris, ar kuru vairums zirnekļu ievada upurī indi (ērces - pārdur ādu).

3. Kādam nolūkam kalpo zirnekļa inde? Nogalina upuri, sašķeļ tā olbaltumvielas.

4. Kas ir pedipalpas? Otrais zirnekļu ekstremitāšu pāris, ar kurām zirnekļi satver un sasmalcina barību (skorpioniem tās ir pārvērtušās par spīlēm).

5. Kā zirnekļi barojas? Kad upuri ievadītā inde pārvērš tā audus putriņā, zirneklis putriņu izsūc.

6. Ar ko zirnekļi elpo? Ar maisveidaplaušām vai trahejām (sk. 25. lpp.).

7. Kādi ir zirnekļu galvenie maņu orgāni? Taustes matiņi uz pedipalpām, kājām, ķermeņa, visbiežāk astoņas vienkāršas acis.

8. Kā zirnekļi vairojas? Dzimumiski; parasti attīstība ir tieša

(sk. 14. lpp.) - no olas izšķiļas zirneklītis, kas ir līdzīgs pieaugušam zirneklim.

9. Kādas ir zirnekļu klases svarīgākās kārtas? Zirnekli, māņzirnekļi, ērces, skorpioni.

10.Ar ko zirnekļi atšķiras no pārējiem zirnekļu klases pārstāvjiem? Galvkrūtis no lielā vēdera atdala dziļa ieļmauga, ir tīmekļa dziedzeri.

11. Kas ir tīmekļa dziedzeri? Dziedzeri zirnekļa vēderā, kas izdala timekļa pavedienus.

12. Ko zirnekļi veido no tīmekļa pavedieniem? Ķeramtīklus, apvalkus (kokonus) ap olām, mītnes, lidpavedienus.

13. Kuri ir Latvijas izplatītākie zirnekļi? Krusta zirneklis, mājas zirneklis.

14. Kas ir māņzirnekļi? Zirnekļiem līdzīgi dzīvnieki, kam galvkrūtis saplūdušas ar vēderu un ir garas, tievas kājas, kas viegli notrūkst.

15. Kas ir ērces? Plaša zirnekļu klases kārta, kas apvieno dzīvniekus ar ļoti dažādu formu, lielumu, dzīvesveidu un kuriem dažkārt galva, krūtis un vēders saplūst kopā; apmēram 10% ir asinssūcējas.

16. Kur dzīvo ērces? Ūdenī, augsnē, uz augiem, dzīvajos organismos.

17. Kas ir kašķis? Slimība, ko izraisa kaška ērces, graužot cilvēka ādā ejas un dējot tajās olas.

18. Kādas slimības pārnēsā suņu un taigas ērces? Abas pārnēsā ērču encefalītu un boreliozi (Laimas slimību).

19. Kādas ērces kaitē augiem? Tīklērces, pangērces (piemēram, gurķu tīklērces bojā gurķu lapas, bet upeņu pangērces rada pangas (sk. 31. lpp.) uz upeņu pumpuriem).

20. Kas ir skorpioni? Dzīvnieki ar spīlveida pedipalpām (sk. 32. lpp.) un posmotu, garu vēderu, kura galā ir indes dzelonis; dzīvo vietās ar siltu klimatu.

21. Kā vairojas skorpioni? Dzīvdzemdētāji; mātītes nēsā mazuļus sev līdzi.

22. Kas ir dzīvdzemdētāji? Dzīvnieki, kas nedēj olas, bet dzemdē mazuļus (piemēram, skorpioni, dažas zivis, zīdītāji).

23. Kāda ir zirnekļu klases dzīvnieku nozīme? Ierobežo kukaiņu skaitu, daļa izraisa vai izplata slimības.

ADATĀDAIŅU TIPS

1. Kas ir adatādaiņi? Jūrās dzīvojoši staraini simetriski (sk. 10. lpp.) dzīvnieki, kam ir no kaļķa plātnītēm veidots skelets; parasti uz plātnītēm ir adatveida izaugumi.

2. Kādas ir adatādaiņu kārtas? Cūskastes (ofiūras), jūraszvaigznes, jūraslilijas, jūraseži, jūrasgurķi; Baltijas jūrā nav sastopama neviena kārta.

HORDAIŅU TIPS

1.Kas ir hordaiņi? Dzīvnieki, kuru pieaugušiem indivīdiem vai dīgļiem ir horda.

2. Kas ir horda? Elastīga muguras stiegra.

3. Kāda simetrija raksturīga hordaiņiem? Divpusējā (bilaterālā; sk. 10. lpp.).

4. Kāds ir hordaiņu ķermeņa dobums? Otrējais (celoms; sk. 19. lpp ).

5. Ar ko elpo hordaiņi? Ar žaunām vai plaušām.

6. Kāda ir hordaiņu nervu sistēma? Caurulveida; mugurkaulniekiem (sk. 34. lpp.) ir galvas un muguras smadzenes.

7. Kādos apakštipos iedala hordaiņus? Kāpurhordaiņos (tunikātos), bezgalvaskausaiņos, mugurkaulniekos (galvaskausaiņos).

8. Kas ir kāpurhordaiņi? Dzīvnieki, kuriem hordaiņu pazīmes ir tikai kāpura stadijā (piemēram, ascīdijas).

9. Kas ir beTgalvaskausaiņi? Primitīvi, zivīm līdzīgi hordaiņi, kam nav galvaskausa un norobežotu galvas smadzeņu.

10. Kuri ir pazīstamākie bezgalvaskausaiņi? Lancetnieki.

11.Kadi izskatas lancetnieki? Līdz 8 centimetriem gari, juras smiltis ierakušies dzīvnieki ar caurspīdīgu zivsveida ķermeni.

12. Kāda ir lancetnieku asinsrites sistēma? Slēgta.

13. Kāda ir lancetnieku nervu sistēma? Cauruļveida, atrodas virs hordas.

14. Kas ir mugurkaulnieki! Visaugstāk attīstītie hordaiņi, kam hordu nomaina mugurkauls un galvaskauss.

15. Kāda ir mugurkaula nozīme? Tas ir stingrs atbalsts visam ķermenim, aizsargā muguras smadzenes, piedalās kustībās.

16. No kā ir cēlušies mugurkaulnieki? No lancetniekiem līdzīgiem izmirušiem bezgalvaskausaiņiem.

17.Kādās divās virsklasēs iedala visus mugurkaulniekus?

Bezžokļaiņos un žokļaiņos.

BEZŽOKĻAIŅU VIRSKLASE

1. Kas ir bezžokļaiņi? Mugurkaulnieki bez žokļiem.

2. Kas ir vienīgie recentie bezžokļaiņi? Apaļmutnieki.

3. Ko sauc par recentiem dzīvniekiem? Mūsdienās sastopamus dzīvniekus.

4. Kas ir apaļmutnieki? Cūskveida mugurkaulnieki ar kailu un gļotainu ādu, kam mute bez Žokļiem atrodas sūcējpiltuves dibenā.

5. Kas ir āda? Mugurkaulnieku ķermeņa sega.

6. Ko dara āda? Sargā no vides kaitīgās ietekmes un mikroorganismiem, piedalās ķermeņa temperatūras regulācijā, ir maņu orgāns.

7. No cik slāņiem sastāv mugurkaulnieku āda? Aukstasiņu mugurkaulniekiem no diviem (virsādajeb epiderma, īstā āda jeb derma), siltasiņu - no trim (virsāda, īstā āda, zemādajeb tauku slānis).

8. Kas ir aukstasiņu (poikilotermiskie) dzīvnieki? Dzīvnieki, kuru ķermeņa temperatūra mainās atkarībā no vides temperatūras (skrimšļzivis, kaulzivis, abinieki, rāpuļi).

9. Kas ir siltasiņu (homeotermiskie) dzīvnieki? Dzīvnieki, kuru ķermeņa temperatūra nemainās atkarībā no vides temperatūras (putni, zīdītāji).

10. Kādi apaļmutnieki sastopami Latvijā? Nēģi.

11. Kādas ir nēģu skeleta galvenās daļas? Blīva horda (sk. 33. lpp.), ko apņem saistaudi, kuros ir mugurkaula skriemeļu aizmetņi un skrimšļa kapsula, kas daļēji ieskauj galvas smadzenes.

12. Kādi ir nēģu kustību orgāni? Muguras spuras, astes spura.

13. Kā nēģi barojas? Ar sūcējpiltuvi piesūcas dzīviem vai beigtiem dzīvniekiem.

14.No kā nēģiem sastāv gremošanas orgānu sistēma? Tāpat kā vairumam mugurkaulnieku no mutes, rīkles, barības vada, kuņģa, aizkuņģa dziedzera, aknām, tievās zarnas, resnās zarnas, anālās atveres.

15. Ko dara aizkuņģa dziedzeris? Izdala gremošanas sulu, kas sašķeļ olbaltumvielas, ogļhidrātus, taukus.

16. Ko dara aknas? Izdala žulti, kas palīdz sagremot taukus un atindē kaitīgās vielas, kuras radušās vielmaiņas procesā vai nonākušas organismā no ārienes.

17. Kā nēģi elpo? Ar maisveida žaunām.

18. Kas ir žaunu spraugas? Spraugas rīkles sānu sienās; plūstot caur tām, ūdens atdod tajā izšķīdušo skābekli asinīm.

19.Kāda asinsrites orgānu sistēma ir nēģiem un pārējiem mugurkaulniekiem? Slēgta (sk. 20. lpp.), ir sirds.

20. Kā nēģi vairojas? Dzimumiski, ar pārvēršanos; pēc ārējās apaugļošanās no olām vispirms attīstās kāpuri (ņurņiki), pēc tam -pieauguši nēģi.

21.Kādi dzimumdziedzeri ir visiem mugurkaulniekiem?

Tēviņiem ir sēklinieki, kuros veidojas spermatozoīdi (vīrišķās dzimumšūnas), mātītēm ir olnīcas, kurās nobriest olšūnas (sievišķās dzimumšūnas).

22. Kāda ir apaļmutnieku nozīme? Tie bieži rada lielus zaudējumus Zivsaimniecībai; nēģus vietām zvejo un izmanto pārtikā.

ŽOKĻAIŅU VIRSKLASE

1. Kas ir žokļaiņi? Mugurkaulnieki ar žokļiem.

2. Kādās klasēs iedala žokļaiņus? Skrimšļzivis, kaulzivis, abinieki, rāpuļi, putni, zīdītāji.

3.Kuri ir vienīgie mugurkaulnieki, kas nepieder pie žokļaiņu

virsklasēs? Apaļmutnieki.

Skrimšļzivju klase

1. Kas ir skrimšļzivis? Vissenākie žokļaiņi ar skrimšļa skeletu un 5-7 žaunu spraugām (sk. 35. lpp.) katrā galvas pusē; dzīvo tikaijūrās.

2. Kādi ķermeņa nodalījumi ir skrimšļzivīm? Galva, viduklis, aste.

3. Kuras ir pazīstamākās skrimšļzivis? Haizivis, rajas.

4. Kas ir haizivis? Skrimšļzivis ar garu ķermeni, spēcīgu asti un lielu astes spuru; vairumam žokļos un mutē ir daudz asu zobu.

5. Kas ir rajas? Skrimšļzivis ar vēdera-muguras virzienā saplacinātu ķermeni un lielām krūšu spurām; vēderpusē atrodas pieci pāri žaunu spraugu.

6. Kas klāj skrimšļzivju ķermeni? Asām zvīņām segta āda (sk. 34. lpp.), kurā ir daudz gļotu dziedzeru.

7. Kas ir zvīņas? No ādas izveidojušās ai&argplāksnltes, kas sedz skrimšļzivis, kaulzivis, rāpuļus, putnus (daļēji), dažus zīdītājus; tā sauc arī plāksnītes, kas sedz tauriņu spārnus.

8.Ko pēc izcelšanās un uzbūves atgādina skrimšļzivju zvīņas?

Zobus.

9. Kādas ir skrimšļzivju un gandrīz visu pārējo mugurkaulnieku skeleta galvenās daļas? Mugurkauls, galvaskauss, joslu skelets, ekstremitāšu skelets; pie skeleta ir piestiprināti muskuļi.

10. Kādas ekstremitātes mēdz būt žokļaiņiem? Krūšu un vēdera spuras, priekškājas un pakaļkājas, rokas un kājas.

11. Ko darajoslu skelets? Piestiprina ekstremitāšu skeletu ķermenim.

12. Kādas ekstremitātes ir skrimšļzivīm? Divas krūšu spuras un divas vēdera spuras.

13. Kāds ir skrimšļzivju joslu skelets? Vāji attīstīts.

14. Kādas nepāra spuras ir skrimšļzivīm? Muguras, anālā, astes.

15.Kādi muskuļi ir skrimšļzivīm un visiem pārējiem mugurkaulniekiem? Šķērssvītrotie (ir pakļauti gribai), gludie un sirds (nav pakļauti gribai).

16. Kas nodrošina skrimšļzivju kustības? Galvenokārt astes spēcīgie šķērssvītrotie muskuļi un astes spura; pārējās spuras palīdz stūrēt un saglabāt līdzsvaru, to nozīme kustībās ir maza.

17. Kur atrodas skrimšļzivju un citu mugurkaulnieku gM/e muskuli! Galvenokārt iekšējos orgānos.

18. No ka pārtiek skrimšļzivis? Vairums ir plēsīgas; medi zivis un citus dzīvniekus.

19. Vai skrimšļzivis ir ļoti rijīgas? Nē; 150 kg smaga haizivs gadā apēd apmēram 80-90 kg zivju.

20. No kā radušies skrimšļzivju zobi? No zvīņām.

21.Kāda īpatnība piemīt skrimšļzivju gremošanas orgānu sistēmai? Atšķirībā no vairuma citu mugurkaulnieku skrimšļzivju resnā zarna beidzas ar kloāku.

22. Kas ir kloāka? Resnās zarnas paplašinājums, kurā atveras arī izvadorgānu un dzimumorgānu izvadkanāli.

23. Kā elpo skrimšļzivis? Ar žaunu spraugās esošām ļaunām.

24. Kas ir svarīgākā žaunu sastāvdaļa? Bagātīgi apasiņotās plānās ļaunu lapiņas, caur kurām ūdenī izšķīdušais skābeklis nonāk zivs asinīs, bet asinīs esošā ogļskābā gāze izdalās ūdenī.

25.Kas skrimšļzivīm nodrošina ūdens plūsmu caur žaunām?

Rīkles paplašināšanās un sašaurināšanās.

26.Ar kādu gremošanas orgānu sistēmas daļu visiem mugurkaulniekiem ir saistītas žaunas vai plaušas? Ar rīkli; mugurkaulnieku žaunas atrodas rīkles sānu sienu spraugās, bet plaušas ir rīkles apakšējās sienas izspīlējums.

27. Kāda ir skrimšļzivju asinsrites sistēma? Slēgta (sk. 20. lpp), tāpat kā visiem mugurkaulniekiem; sirds sastāv no priekškambara un kambara.

28. Cik asinsrites loku ir skrimšļzivīm? Viens.

29. Kas ir asinsrites loks? No sirds un asinsvadiem sastāvoša slēgta sistēma, pa kuru rit asinis.

30. Kā iedala asinsvadus? Artērijās, kapilāros, vēnās.

31. Kas ir artērijas! Asinsvadi, pa kuriem asinis plūst prom no sirds.

32. Kas ir aorta? Vislielākā artērija, kas atiet tieši no sirds; sadalās sīkākās artērijās.

33. Kas ir kapilāri! Vissīkākie asinsvadi, kuros notiek gāzu un citu vielu apmaiņa.

34. Kas ir vēnas! Asinsvadi, pa kuriem asinis atgriežas sirdī.

35. Kā kustas asinis skrimšļzivju asinsrites lokā? Asinis no sirds kambara pa aortu un artērijām plūst uz žaunu kapilāriem, kur atdod ogļskābo gāzi un bagātinās ar skābekli, pa citām artērijām aizplūst

uz visiem audiem (sk. 9. lpp.), kur atdod skābekli un bagātinās ar ogļskābo gāzi, pa vēnām atgriežas sirds priekškambarī, bet no tā atkal nokļūst sirds kambarī.

36. Kas ir arteriālās asinis? Asinis, kurās ir daudz, skābekļa.

37. Kur asinis kļūst arteriālas? Žaunās, plaušās, dažreiz ādā.

38. Kas ir venozās asinis? Asinis, kurās ir maz skābekļa.

39. Kur asinis kļūst venozas? Audos.

40. Kas ir skrimšļzivju izvadorgāni? Divas iegarenas nieres, no kurām urīns pa urīnvadiem ieplūst kloākā.

41. Kas ir nieru uzbūves pamatvienība? Nefrons - kapilāru kamoliņš, kas ietverts dubultsienu kapsulā, no kuras atiet nieres kanāliņš.

42. Ko dara nefroni? Atfiltrē no asinīm kaitīgās vielas.

43.No kā sastāv skrimšļzivju nervu sistēma? Tāpat kā visiem mugurkaulniekiem - no centrālās nervu sistēmas (galvas un muguras smadzenes) un perifērās nervu sistēmas (nervi un nervu mezgli

jeb gangliji).

44. Kādi maņu orgāni ir skrimšļzivīm? Redzes, dzirdes, līdzsvara, taustes, ožas (ļoti labi), garšas, elektromagnētiskie, temperatūras un sānu līnija.

45. Kas ir sānu līnija? Maņu orgāns zivīm un vēl dažiem ūdensdzīvniekiem, kura vairākās rindās izvietotās maņu šūnas uztver ūdens plūsmu un ļauj orientēties tumsā.

46. Kā vairojas skrimšļzivis? Dzimumiski; apaugļošanās ir iekšēja -tēviņa spermatozoīdi (sk. 35. lpp.) tiek ievadīti mātītes kloākā

(sk. 37. lpp.).

47. Kas notiek ar apaugļotajām olšūnām? Mātītes dēj nedaudzas lielas, izturīgos apvalkos ietvertas olas; reizēm notiek oldzlvdzemdēšana vai īsta dzlvdzemdēšana (dīglis saņem barības vielas un skābekli no mātes organisma).

48. Kas ir old zivdzemdešana? Apaugļotas olas attistas dzemde, un piedzimst pilnīgi attīstījušies, patstāvīgai dzīvei spējīgi mazuļi (piemēram, lapsu haizivij var piedzimt pat četri 1,5 metrus gari mazuļi) vai arī šādi mazuļi izšķiļas tūlīt pēc olas iznēršanas.

49. Kāda ir skrimšļzivju nozīme? Tā kā skrimšļzivis parasti nedzīvo baros, tās nozvejo samērā maz, parasti kopā ar citām zivīm; galvenokārt izlieto pārtikā un lopbarības miltu izgatavošanai.

Kaulzivju klase

1. Kas ir kaulzivis? Jūrās un saldūdeņos dzīvojoši ļokļaiņi

(sk. 35. lpp.) ar kaula skeletu unpeldpūsli, kuru žaunas katrā pusē pārklātas ar kopīgu ļaunu vāku; ir ļoti dažādas.

2. Kas ir peldpūslis? Barības vada mugurējās sienas izaugums, kas izplešoties vai saraujoties ļauj mainīt dzīvnieka peldēšanas dziļumu.

3. Kādi ķermeņa nodalījumi ir kaulzivīm? Galva, viduklis, aste.

4. Kas sedz kaulzivju ķermeni? Āda, kuru visbiežāk klāj kaula zvīņas (sk. 36. lpp.).

5. Kurām Latvijas kaulzivīm nav zvīņu? Zušiem, samiem.

6. Kas raksturīgs kaulzivju skeletam? Galvaskausu veido ļoti daudzi kauli, pie mugurkaula vidukļa daļas skriemeļiem ir pievienotas ribas.

7. Kas nodrošina kaulzivju kustības? Tāpat kā skrimšļzivīm

(sk. 36. lpp.), galvenokārt spēcīgā astes muskulatūra un astes spura; pāra ekstremitātēm (krūšu, vēdera spurām) īpašas nozīmes kustībās nav.

8. Kā iedala kaulzivis pēc barošanās veida? Ir plēsīgas, augēdājas, planktonēdājas.

9. Kāda ir kaulzivju mute un zobi? Plēsīgajām ir liela tvērējmute ar zobiem uz žokļiem un aukslējām, augēdājām zobu ir mazāk, planktonēdājām zobu nav.

10.Ar ko atšķiras kaulzivju un skrimšļzivju gremošanas orgānu sistēma? Kaulzivīm nav kloākas (sk. 37. lpp.); gremošanas orgānu, izvadorgānu, dzimumorgānu sistēmas atveras tieši uz ārējo vidi.

11. Ar ko elpo kaulzivis? Ar ļaunām; nedaudz arī ar ādu, dažām ir plaušas.

12.Kas kaulzivīm nodrošina ūdens plūsmu caur žaunām? Žaunu vāku kustības.

13.Kāda ir kaulzivju asinsrites un izvadorgānu sistēma?

Apmēram tāda pati kā skrimšļzivīm (sk. 37., 38. lpp.), vienīgi izvadorgānu sistēma atveras nevis kloākā, bet tieši uz ārējo vidi.

14.Kāda ir kaulzivju nervu sistēma un maņu orgāni? Apmēram tāda pati kā skrimšļzivīm (sk. 38. lpp.).

15.Ar ko atšķiras kaulzivju un skrimšļzivju dzimumorgānu

sistēmas? Kaulzivīm nav kloākas (sk. 37. lpp.).

16. Kā attīstās kaulzivis? Ar pārvēršanos - vairums nērš ikrus, no kuriem attīstās kāpuri (sk. 14. lpp.), kuri pēc tam pārvēršas pieaugušās zivīs; daļa ir dzīvdzemdētājas (piemēram, lucīši).

17. Kas ir ikri? Kaulzivju olšūnas.

18. Kas ir nārsts? Ikru apaugļošanu ar pieņiem - tēviņu sēklas šķidrumu; kaulzivīm apaugļošanās pārsvarā ir ārēja (sk. 23. lpp.).

19. Ar ko daudzām kaulzivīm saistīts nārsts? Ar migrāciju.

20. Kas ir migrācija? Daudzu dzīvnieku (piemēram, tauriņu, kaulzivju, putnu) masveida pārvietošanās uz vairošanās vai ziemošanas vietām; laši barojas jūrās, bet vairojas upēs, pie mums dzīvojošie zuši vairojas Sargāšu jūrā.

21. Kas ir nometnieki? Dzīvnieki, kuri nemigrē.

22. Kuras ir pazīstamākās kaulzivju kārtas? Silkveidīgās zivis, lašveidīgās zivis, karpveidīgās zivis, samveidīgās zivis, asarveidīgās zivis, mencveidīgās zivis.

23. Kuras no tām ir jūras zivis? Silkveidīgās, mencveidīgās; asarveidīgās dzīvo jūrās un saldūdeņos, daudzas lašveidīgās migrē (sk. augstāk) no upēmjūrā un atpakaļ.

24. Kuras silkveidīgās zivis dzīvo Baltijas jūrā? Atlantijas siļķu Baltijas paveids - reņģes, brētliņas.

25. Kuras ir Latvijā pazīstamākās lašveidīgās zivis? Laši, taimiņi, foreles.

26. Kuras ir Latvijā pazīstamākās karpveidīgās zivis? Karpas, karūsas, raudas, plauži, sapali, grunduļi, līņi.

27. Kuras karpveidīgās zivis bieži tur akvārijos? Karūsu paveidu -zelta zivtiņas.

28. Kuras samveidīgās zivis dzīvo Latvijā? Eiropas sami; lielākais Latvijā noķertais sams bija 2,2 m garš un svēra 56 kg.

29. Kuras ir pazīstamākās asarveidīgās zivis? Asari, ķīši, zandarti, skumbrijas, tunzivis, lucīši.

30. Kuras mencveidīgās zivis daudz zvejo Baltijas jūrā? Mencas.

31.Kuras mencveidīgās zivis sastopamas Latvijas upēs un ezeros? Vēdzeles.

32. Kuras zivis audzē Latvijas dīķsaimniecībās? Galvenokārt karpas, karūsas, foreles, lašu mazuļus.

33. Kuras kaulzivis visbiežāk tur akvārijos? Parasti krāšņās tropisko apgabalu zivis, tāpēc akvārijos bieži vajadzīgs ūdens sildītājs.

34. Kas ir bārkšspurzivis? Senas, primitīvas kaulzivis, kurām īso, spēcīgo pāra spuru pamatne veido muskuļotu kātu; recentas

(sk. 34. lpp.) ir tikai latimērijas.

35. Kāda ir kaulzivju nozīme? Ļoti daudz izlieto pārtikā un lopbarības miltu izgatavošanai.

Abinieku klase

1. Kas ir abinieki? Primitīvākie sauszemes žokļaiņi (sk. 35. lpp.), kas vairojas ūdenī.

2. No kā ir cēlušies abinieki? No senajām bārkšspurzivīm (sk. augstāk).

3. Kura ķermeņa daļa ir abiniekiem un visiem pārējiem žoklainiem, izņemot zivis? Kakls.

4. Kāda ir abinieku āda? Kaila, parasti mitra, jo tajā ir daudz gļotu dziedzeru.

5.Kāpēc daļai abinieku āda izdala indīgas vai kodīgas vielas?

Lai atbaidītu uzbrucējus.

6. Kādi nodalījumi ir abinieku mugurkaulam? Kakla, vidukļa, krustu, astes.

7. Kā sauc abinieku ekstremitātes? Priekškājas, pakaļkājas; ir arī abinieki bez kājām.

8. No kā cēlušās abinieku kājas? No bārkšspurzivju krūšu un vēdera spurām.

9. No kādām daļām sastāv abinieku kājas? Priekškājas - no augšdelma, apakšdelma, plaukstas, pakaļkājas - no augšstilba, apakšstilba, pēdas; līdzīga uzbūve ir visu sauszemes mugurkaulnieku ekstremitātēm.

10.Kādi ir abinieku plecu un iegurņajoslu kauli, kas kājas piestiprina ķermenim? Tie ir labi attīstīti.

11. Ar ko barojas abinieki? Pieaugušie - galvenokārt ar lidojošiem kukaiņiem, tārpiem, gliemjiem, kurus ķer ar garu lipīgu mēli un satver ar žokļiem; daļa kāpuru pārtiek no augiem.

12.Ar ko beidzas abinieku gremošanas orgānu sistēma? Ar

kloāku (sk. 37. lpp.).

13. Ar ko elpo abinieki? Pieaugušie ar maisveidaplaušām (sākas tieši no mutes dobuma) un ādu, kāpuri - ar žaunām un ādu.

14. Kāda ir abinieku asinsrites sistēma? Slēgta (sk. 20. lpp); sastāv no trīskameru sirds, lielā un mazā asinsrites loka.

15. No kādām daļām sastāv abinieku sirds? No diviem priekškambariem un kambara; kambarī sajaucas arteriālās un venozās asinis (sk. 38. lpp.).

16. Kāda nozīme ir mazajam asinsrites lokam? Plūstot pa to, asinis uzņem skābekli un atdod ogļskābo gāzi - kļūst arteriālas.

17. Kāda nozīme ir lielajam asinsrites lokam? Plūstot pa to, asinis atdod skābekli audiem (sk. 9. lpp.) un uzņem ogļskābo gāzi - kļūst venozas; tajā plūstošās asinis arī apgādā audus ar barības vielām.

18.Kas ir abinieku izvadorgānu sistēmas galvenie orgāni?

Divas kompaktas nieres (sk. 38. lpp.), kas atrodas mugurkaula sānos krustu skriemeļu apvidū.

19. Kā izdalās abinieku urīns? Caur kloāku.

20.No kā sastāv abinieku nervu sistēma? Tāpat kā visiem mugurkaulniekiem - no centrālās nervu sistēmas (galvas un muguras smadzenes) un perifērās nervu sistēmas (nervi un nervu mezgli jeb gangliji).

21. Kādi maņu orgāni ir abiniekiem? Ožas orgāns ar nāsīm, acis, vidusauss skaņu pastiprināšanai un iekšējā auss skaņu uztveršanai, taustes, temperatūras un sāpju receptori ādā; kāpuriem un ūdenī dzīvojošiem abiniekiem ir sānu līnija (sk. 38. lpp.).

22. Kas ir receptori? īpaši veidoti vai brīvi nervu šūnu izaugumu gali.

23. Kā sauc varžu, krupju un zivju olas? Ikri.

24. Kā attīstās abinieki? Ar pārvēršanos; apaugļošanās parasti ir ārēja; no ūdenī iznērstajiem ikriem rodas kāpuri, kas vēlāk pārvēršas par maziem abiniekiem.

25. Kas ir kurkulēni? Bezastaino abinieku (sk. zemāk) kāpuri.

26. Kādās kārtās iedala abiniekus? Bezastainie abinieki, astainie abinieki, bezkāju abinieki.

27. Kas ir bezastainie abinieki? Abinieki bez astes, ar īsu ķermeni un garām pakaļkājām (piemēram, vardes, krupji, kokvardes).

28. Ar ko vardes atšķiras no krupjiem? Vardēm āda ir gluda, krupjiem - kārpaina.

29. Kur ziemo vardes? Upēs, dīķos, ezeros.

30. Kur ziemo krupji? Augsnē, alās.

31. Kas ir astainie abinieki? Abinieki ar garu asti, iegarenu ķermeni un īsām kājām (piemēram, tritoni, salamandras).

32. Kuri astainie abinieki dzīvo Latvija? Mazais tritons, lielais tritons; lielais tritons ir ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā (sk. 24. lpp.).

33. Kur dzīvo tritoni? Dīķos, ezeros.

34. Kur ziemo tritoni? Zem celmiem, akmeņiem.

35. Kas ir bezkāju abinieki? Tropos sastopami abinieki ar tārpveida ķermeni, kas dzīvo augsnē un ūdenī.

36. Kāda ir abinieku nozīme? Apēd daudz kaitēkļu, paši noder par barību dažādiem dzīvniekiem; dažus izmanto cilvēku pārtikā un kā laboratorijas dzīvniekus.

Rāpuļu klase

1. Kas ir rāpuļi? Pirmie žokļaiņi (sk. 35. lpp.), kas pilnībā pielāgojušies dzīvei uz sauszemes.

2. No kā cēlušies rāpuļi? No senajiem abiniekiem.

3.Kad uz zemes bija vislielākā rāpuļu daudzveidība? Apmēram pirms 100 miljoniem gadu. *

4. Kā sauc senos rāpuļus? Zauri.

5. Kādi bija zauri? Uz sauszemes dzīvoja dažādi dinozauri, ūdenī -ihtiozauri un pleziozauri, lidot varējapterozauri.

6. Kas bija zvērrāpuļi? Seni rāpuļi, kuru zobi atgādināja zīdītāju (sk. 49. lpp.) zobus; sauc arī par zīdītājzobu rāpuļiem.

7. Kāpēc zauri strauji izmira? Iespējams, ka Zeme sadūrās ar milzīgu meteorītu un strauji mainījās klimats.

8. Kurus mūsdienu rāpuļus var uzskatīt par zauriem? Arhozauru apakšklases pārstāvjus krokodilus (sasniedz 6 metru garumu un sver vairāk par tonnu); šajā pašā rāpuļu apakšklasē ietilpst arī izmirušie dinozauri un pterozauri.

9. Kur dzīvo mūsdienu rāpuļi? Uz sauszemes un ūdenī, taču vairojas tikai uz sauszemes (izņemot dažas jūras čūskas); visvairāk rāpuļu ir tropos.

10. Kāpēc mērenās joslas rāpuļi dodas ziemas guļā? Tiem ir pārāk auksts (rāpuļi ir aukstasiņu dzīvnieki; sk. 34. lpp.) un trūkst barības.

11. Kāda ir rāpuļu āda? Sausa, bez dziedzeriem, parasti klāta ar ragvielas zvīņām (sk. 36. lpp.).

12. Kādā krāsā ir rāpuļu āda? Parasti aizsargkrāsā vai brīdinājuma krāsā (sk. 28. lpp.).

13.Kadi nodalījumi ir rāpuļu mugurkaulam? Kakla, krusu, jostas, krustu, astes - tāpat kā putniem un zīdītājiem.

14. Kas ir krūškurvis? Skeleta daļa, ko veido mugurkaula krūšu skriemeļi, ribas, krūšu kauls; piedalās elpošanā, sargā sirdi un plaušas no traumām.

15. Kā rāpuļi pārvietojas? Rāpojot, lienot, peldot.

16. Kur mūsdienu rāpuļiem rāpojot atrodas kājas? Ķermeņa sānos, nevis zem tā; augšdelms un augšstilbs ir novietots horizontāli, nevis vertikāli.

17. Ar ko barojas rāpuļi? Vairums ir plēsīgi un medī citus dzīvniekus; gremošanas orgānu sistēma beidzas ar kloāku (sk. 37. lpp.).

18. Ar ko elpo rāpuļi? Tikai ar plaušām.

19.Ar ko atšķiras rāpuļu un abinieku elpošanas orgānu sistēmas? Rāpuļiem ir elpceļi, pa kuriem gaiss nonāk plaušās un izkļūst no tām; elpceļi ir arī putniem un zīdītājiem.

20. No kā sastāv elpceļi? No nesaplokoša elpvada (trahejas), kas sadalās divos bronhos, kuri katrs sazarojas savā plaušā.

21. Kā rāpuļiem notiek ieelpa un izelpa? Ribstarpu muskuļiem saraujoties, krūškurvis (sk. augstāk) paplašinās un notiek ieelpa, bet tiem atslābstot - izelpa.

22. Kāda ir rāpuļu asinsrites sistēma? Līdzīga abinieku asinsrites sistēmai - ar trīskameru sirdi (sk. 41., 42. lpp.), taču kambarī ir nepilnīga starpsiena, kas kavē arteriālo un venozo asiņu (sk. 38. lpp.) sajaukšanos; krokodiliem starpsiena ir pilnīga.

23. Kāda ir rāpuļu izvadorgānu sistēma? Apmēram tāda pati kā abiniekiem, tikai parasti urīns ir ļoti koncentrēts, līdzīgs putrai.

24. Kāda ir rāpuļu nervu sistēma? Apmēram tāda pati kā abiniekiem, tikai labāk attīstīta.

25. Kā vairojas rāpuļi? Dzimumiski (apaugļošanās vienmēr iekšēja; sk. 38. lpp.), dējot olas uz sauszemes; retāk sastopama oldzīvdzemdēšana (sk. 38. lpp.) un dzīvdzemdēšana.

26. Kāda ir rāpuļu attīstība? Tieša (sk. 14. lpp.); no lielās olas, kas klāta ar blīvu čaumalu, izšķiļas rāpulis, kurš ir līdzīgs pieaugušam dzīvniekam, tikai mazāks.

27. Kādās kārtās iedala mūsdienu rāpuļus? Knābjgalvjos, bruņurupučos, zvīņrāpuļos, krokodilos.

28. Kura ir knābjgalvju kārtas vienīgā suga? Jaunzēlandes hatērija; līdz 75 centimetriem garš, ķirzakai līdzīgs rāpulis, dinozauru laikabiedrs.

29. Kas ir bruņurupučil Rāpuļi, kuru ķermeni sedz kaula bruņas; bruņas saaugušas ar mugurkaulu un ribām.

30. Kur dzīvo bruņurupuči? Uz sauszemes, saldūdeņos, jūrās; Latvijā retumis sastopami purvu bruņurupuči.

31. Kas ir zvīņrāpuļi? Rāpuļi, kuru ķermeni sedz ragvielas zvīņas (sk. 36. lpp'.).

32. Kas ietilpst zvīņrāpuļu kārtā? Hameleoni, ķirzakas, čūskas.

33. Kas ir hameleoni? Kokos dzīvojoši zvīņrāpuļi, kuri spēj strauji mainīt krāsu, lai pieskaņotos apkārtnei; ķermenis no sāniem saplacināts, aste spēj apvīties ap koku zariem.

34. Kas ir ķirzakas? Zvīņrāpuļi ar vai bez kājām, kas briesmu brīžos spēj nomest asti.

35. Kuras ķirzakas dzīvo Latvijā? Sila ķirzakas, pļavu ķirzakas, bezkājainās ķirzakas glodenes.

36.Ar ko glodenes atšķiras no ārēji tām līdzīgajām čūskām?

Glodenes spēj nomest asti; tām ir saglabājusies ne vien iegurņa josla (ir pat dažām čūskām), bet arī plecu josla (sk. 36. lpp.) un krūšu kauls.

37. Kas ir čūskas? Bezkāju zvīņrāpuļi ar garu ķermeni; nav krūšu kaula, vairumam nav patjoslu skeleta.

38. Kā čūskas nonāvē upuri? Ar indi vai nožņaudzot.

39. Kuras čūskas dzīvo Latvijā? Odzes, zalkši, gludenās čūskas (ierakstītas Latvijas Sarkanajā grāmatā).

40. Kura ir vienīgā Latvijas indīgā čūska? Odze; kodums dzīvībai nav bīstams (izņemot īpašijutīgus cilvēkus).

41. Kas ir krokodili! Lieli rāpuļi ar ķirzakveidīgu ķermeni un no sāniem saplacinātu asti.

42. Kur dzīvo krokodili? Tropu upēs, ezeros, purvos; tiem guļot ūdenī, acis un nāsis atrodas virs ūdens.

43. Kuri ir pazīstamākie krokodilu kārtas pārstāvji? Krokodili, aligatori, gaviali, kaimani.

44. Kāda ir rāpuļu nozīme? Tropos indīgās čūskas diezgan nopietni apdraud cilvēkus, krokodilus medī vai īpaši audzē ādu ieguvei.

Putnu klase

1. Kas ir putni? Spalvam klāti siltasiņu (sk. 34. lpp.) žokļaiņi, kuru priekšējās ekstremitātes ir pārvērtušās par spārniem.

2. No kā cēlušies putni? No senajiem rāpuļiem.

3. Kā sauc senāko fosilo (sk. 26. lpp.) putnu? Arheopterikss; tam bija daudzas rāpuļu pazīmes - zobi knābī, nagi pie spārniem, daudzi astes skriemeļi.

4. Ar ko putnu āda atšķiras no aukstasiņu dzīvnieku ādas? Bez

virsādas un īstās ādas tai ir arī no taukaudiem sastāvoša zemāda (sk.

34. lpp.); ādu klāj spalvas.

5. Kādas spalvas ir putniem? Ķermeni sedz kontūrspalvas, zem kurām ir mīkstās un siltās dūnspalvas, spārnos ir lidspalvas, astē - stūrspalvas.

6. Kā putni pārvietojas? Vairums lido, daži skrien, peld, nirst.

7. Kas raksturīgs putnu skeletam? Kauli ir viegli, jo tajos ir gaisa dobumi, krūšu kaulam ir augsta šķautne - ķīlis.

8. Kuri muskuļi putniem ir vislielākie? Pie krūšu kaula un ķīļa piestiprinātie lielie krūšu muskuļi (lidojuma laikā nolaiž spārnus), augšstilbu muskuļi.

9. Ar ko barojas putni? Ar augiem un dzīvniekiem.

10. Ar ko putni satver barību? Ar ragvielas knābi.

11. Kāda īpatnēja gremošanas orgānu sistēmas daļa mēdz būt daudziem putniem (sevišķi graudēdājiem)? Guza (sk. 20. lpp.), kurā barība uzkrājas un atmiekšķējas.

12. Kādas daļas ir putnu kuņģim? Muskuļkuņģis (saberž barību), dziedzerkuņģis (sagremo barību).

13.Ar ko beidzas putnu gremošanas orgānu sistēma? Ar kloāku (sk. 37. lpp.).

14. Kāpēc putnu elpošanu sauc par divkāršo elpošanu? Putni elpo ar plaušām un gaisa maisiem, tādēļ skābeklis nonāk asinīs gan ieelpas, gan izelpas laikā; tiem paceļot spārnus, gaiss nonāk plaušās un caur tām (pa ceļam atdodot daļu skābekļa asinīm) gaisa maisos, bet, tiem nolaižot spārnus, gaiss plūst pretējā virzienā un plaušās otrreiz atdod skābekli asinīm.

15. No kā sastāv putnu asinsrites sistēma? No četrkameru sirds (divi priekškambari, divi kambari), lielā un mazā asinsrites loka (sk. 42. lpp.); sirds kreisajā pusē ir tikai arteriālās asinis (sk. 38. lpp.), labajā -tikai venozās.

16. Kada ir putnu izvadorganu sistēma? Nieres veidojas urīns, kas

caur urīnvadu nonāk kloākā (sk. 37. lpp.); urīnpūšļa nav.

17. Kādas maņas putniem ir īpaši labi attīstītas? Redze, dzirde.

18. Kā vairojas putni? Dējot olas; vairums sugu tās perē, jo dīgļa attīstībai ir vajadzīgs siltums.

19. Kas ir inkubācija? Putnu mazuļu izperināšana inkubatoros (aparātos ar pastāvīgu augstu temperatūru).

20. Kādas ir putna olas svarīgākās sastāvdaļas? Cieta kaļķa čaumala, gaisa kamera, olas baltums un olas dzeltenums, uz kura ir dīgļa disks.

21. Kas ir riests? Putnu vairošanās sākums, kura laikā tēviņu un mātīšu īpatnējā izturēšanās ļauj tiem sastapties un izveidot pārus; riesta laikā putni arī veido ligzdas.

22. Kā notiek putnu olšūnas apaugļošanās? Apaugļošanās

ir iekšēja - tēviņa spermatozoīdi (sk. 35. lpp.) tiek ievadīti mātītes kloākā (sk. 37. lpp.).

23. Kas ir ligzdguļi? Putni, kuru mazuļi izšķiļas bezpalīdzīgi, kaili, nespējīgi patstāvīgi baroties (piemēram, zīlītes, baloži, zvirbuļi); ligzdas veido apslēptās vietās - kokos, dobumos, alās.

24. Kas ir ligzdbēgļi? Putni, kuru mazuļi izšķiļas klāti ar spalvām, spējīgi patstāvīgi baroties un sekot vecākiem (piemēram, pīles, gulbj zosis).

25. Kas ir gājputni? Putni, kuri veic tālas migrācijas (sk. 40. lpp.); piemēram, Latvijas baltie stārķi ziemo Dienvidāfrikā.

26. Kuras ir svarīgākās putnu kārtas? Zvirbuļveidīgie putni, tārtiņveidīgie putni, zosveidīgie putni, piekūnveidīgie putni, pūčveidīgie putni, vistveidīgie putni, stārkveidīgie putni, strausveidīgie putni, pingvīnveidīgie putni.

27. Kas ir zvirbuļveidīgie putni? Nelieli un vidēji lieli ligzdguļi (sk. augstāk), kuru vairums barojas ar kukaiņiem un labi dzied (piemēram, cīruļi, zīlītes, zvirbuļi, strazdi).

28. Kāpēc putni dzied? Lai paziņotu, ka teritorija ir aizņemta, un atrastu pāri; parasti skaistāk dzied tēviņi.

29. Kas ir tārtiņveidīgie putni? Nelieli un vidēji lieli ligzdguļi

(sk. augstāk), kuru vairums dzīvo pie ūdeņiem un barojas ar zivīm, vēžiem, kukaiņiem, to kāpuriem un tārpiem (piemēram, tārtiņi, kaijas, zīriņi, ķīvītes, slokas); daudzi ir bridējputni.

30. Kas ir bridejputni? Putni, kuri mekle barību sekla udem; parasti tiem ir garas kājas un garš knābis.

31. Kas ir zosveidīgie putni? Lieli ligzdbēgļi (sk. 47. lpp.) ar plakanu knābi un peldplēvi starp kāju pirkstiem (piemēram, zosis, pīles, gulbji); ūdensputni.

32.Kas notiek ar zosveidlgajiem putniem spalvu maiņas laikā?

Tie nespēj lidot.

33.Kas ir piekūnveidīgie putni? Plēsīgi ligzdguli (sk. 47. lpp.) ar līku, asu knābi un nagiem, kas ir aktīvi dienā (piemēram, piekūni, vanagi, ērgļi).

34. Kas irpūčveidīgie putni? Plēsīgi ligzdguli (sk. 47. lpp.) ar līku, asu knābi un nagiem, kas ir aktīvi naktī (piemēram, pūces, apogi, ūpji); galvu var grozīt par vairāk nekā 180°.

35. Kas ir vistveidīgie putni? Dažāda lieluma ligzdbēgļi (sk. 47. lpp.) ar masīvu ķermeni un īsām, spēcīgām kājām, kas piemērotas skriešanai un zemes kašņāšanai (piemēram, vistas, tītari, rubeņi, medņi, irbes).

36. Kas ir stārkveidīgie putni? Dažāda lieluma ligzdguli (sk. 47. lpp.) ar garu kaklu, knābi, kājām (piemēram, gārņi un stārķi; pēdējā laikā savairojušies arī melnie stārķi); bridejputni (sk. augstāk).

37. Kas ir strausveidīgie putni? Lieli, nelidojoši ligzdbēgļi

(sk. 47. lpp.) bez krūšu kaula ķīļa (sk. 46. lpp); mūsdienās ir tikai viena suga - Āfrikas strauss, kas mīt Āfrikas stepēs un pustuksnešos un ir lielākais mūsdienu putns.

38.Kuri putni, tāpat kā strausveidīgie, pilnīgi nespēj lidot?

Kazuāri, nandu, emu, kivi, pingvīni.

39. Kas ir pingvīnveidīgie putni? Vidēji lieli un lieli nelidojoši putni, kuru spārni noder peldēšanai un niršanai, bet blīvais apspalvojums nelaiž cauri ūdeni; ligzdo kolonijās un dzīvo Antarktīdā un salās ap to.

40. Kurus mājputnus visbiežāk audzē Latvijā? Vistas, pīles, zosis, paipalas.

41.Kurus dekoratīvos putnus visbiežāk audzē Latvijā?

Kanārijputniņus, dažādus papagaiļus (īpaši bieži viļņpapagaiļus).

42. Kuri ir vismazāki putni pasaulē un Latvijā? Pasaulē - kolibri (mazākie ir bites lielumā un sver 1,6 g), Latvijā - zeltgalvītis (sver 5 g).

43. Kāda ir putnu nozīme? Iznīcina kaitēkļus laukos, dārzos un mežos, ir vērtīgs pārtikas produkts, taču dažkārt augēdāji putni kaitē lauksaimniecībai, var traucēt lidmašīnu satiksmi un pārnēsāt slimības; tiem ir liela estētiska nozīme.

Zīdītāju klase

1. Kas ir zīdītāji? Visaugstāk attīstītie siltasiņu ļokļaiņi (sk. 34., 35. lpp.), kas mazuļus baro ar pienu.

2. Kas ir piens? Ar barības vielām bagāts šķidrums, kas veidojas zīdītāju mātīšu piena dziedzeros.

3. No kā cēlušies zīdītāji? No senajiem zvērrāpuļiem (sk. 43. lpp.).

4. Kur dzīvo zīdītāji? Tā kā zīdītāji ir siltasiņu dzīvnieki ar augsti attīstītu nervu sistēmu un rūpējas par mazuļiem, tie spēj dzīvot visur -gan polārajos ledos, gan tuksnešos.

5. Kāda ir zīdītāju āda? Tā sastāv no virsādas, īstās ādas, zemādas (īpaši bieza zemāda ir ūdensdzīvniekiem).

6. Kas parasti klāj zīdītāju ādu? Matu sega (apmatojums, kažoks), kuru tie regulāri maina.

7. Kāda ir matu segas nozīme? Pasargā no atdzišanas vai pārkāršanas.

8. Kādi mati ir matu segā? Resni, gari akotmati, mīksta, ķermenim pieguloša pavilna un gari maņu mati - ūsas jeb vibrisi; ziemā pavilna ir biezāka.

9. No kā veidojas ragi un nagi? No ragvielas; tie ir ādas pārveidojumi.

10. Kādi dziedzeri var būt zīdītāju ādā? Tauku, sviedru, piena dziedzeri, smirddziedzeri.

11. Kāda ir sviedru dziedzeru nozīme? Sviedriem iztvaikojot, pazeminās ķermeņa temperatūra.

12. Kāda ir smirddziedzeru nozīme? Ar tiem dzīvnieki iezīmē savu teritoriju un atbaida uzbrucējus.

13.Kāda ir zīdītāju skeleta galvenā atšķirība no rāpuļu skeleta?

Augšdelms un augšstilbs ir novietoti vertikāli (nevis horizontāli kā rāpuļiem); tāpēc zīdītāji spēj daudz ātrāk kustēties.

14. Kādas ir zīdītāju gremošanas orgānu, elpošanas orgānu, asinrites orgānu, izvadorgānu un nervu sistēmas? Apmēram tādas pašas kā pārējiem sauszemes mugurkaulniekiem.

15. Kādās apakšklasēs iedala zīdītājus? Pirmzīdītājos, bezplacentāļos, placentāļos.

16. Kas ir pirmzīdītāji (kloākaiņi)? Visprimitīvākie mūsdienu Zīdītāji, kuri dēj olas (Austrālijā un Jaungvinejā dzīvojošie pīļknābji un ehidnas); tiem ir kloāka (sk. 37. lpp.).

17. Ka barojas pirmziditaju mazuļi? Ar pienu, ko nolaiza no matēs ķermeņa, jo pirmzīdītājiem zīdekļu nav.

18. Kas ir bezplacentāļi (somaiņi)? Zīdītāji, kuriem neveidojas placenta un piedzimst vāji attīstīti mazuļi, kas dzīves sākumu pavada mātes somā, saņemot pienu no zīdekļa (piemēram, Austrālijā dzīvojošie ķenguri).

19. Kas ir placenta? Pagaidu orgāns, kas saista augli ar māti.

20. Kas ir placentāli? Visaugstāk attīstītie zīdītāji, kuriem veidojas placenta un mazuļi pilnībā attīstās mātes dzemdē.

21. Kas ir dzemde? Dobs, muskuļains orgāns, kurā attīstās auglis.

22. Kuras ir svarīgākās placentāļu kārtas? Kukaiņēdāju kārta, sikspārņu kārta, roņu kārta, vaļu kārta, pārnadžu kārta, nepārnadžu kārta, plēsēju kārta, grauzēju kārta, zaķu kārta, nepilnzobju kārta, zvīņnešu kārta, snukaiņu kārta, primātu kārta.

23. Kas ir kukaiņēdāji! Primitīvi placentāli (sk. augstāk), kuriem visi zobi ir gandrīz vienādi (piemēram, kurmji, eži, ciršļi); pārtiek galvenokārt no kukaiņiem, gliemjiem, tārpiem.

24. Kas ir sikspārņi! Vienīgie lidojošie zīdītāji; nakts dzīvnieki, kuriem starp priekškājām, pakaļkājām un asti ir ādaina plēve.

25. Kuri no Latvijā dzīvojošajiem sikspārņiem ir aizsargājami dzīvnieki? Visi.

26. Kas ir eholokācija? Dažu dzīvnieku (sikspārņu, vaļu) spēja orientēties telpā, izdodot augstas skaņas un uztverot to atbalsi no šķēršļiem.

27. Kas ir roņi! Jūrā dzīvojoši lieli, plēsīgi zīdītāji, kuru kājas pārveidojušās par pleznām.

28. Kur dzimst ronu mazuli? Uz sauszemes vai ledus.

29. Kuri roņi dzīvo Baltijas jūrā? Pelēkie, pogainie, plankumainie roņi.

30. Kas ir vaļi! Ūdenī dzīvojoši lieli zīdītāji, kuru priekškājas pārveidojušās par pleznām, bet pakaļkājas pilnīgi izzudušas.

31. Kur dzimst vaļu mazuļi? Ūdenī.

32. Kādās divās grupās iedala vaļus? Plātņvaļos, kas barojas ar planktonu (sk. 26. lpp.), ko atfiltrē no ūdens ar vaļu "bārdu", un zobvaļos, kuri barojas galvenokārt ar zivīm.

33. Kurš ir pasaules lielākais dzīvnieks? Zilais joslvalis, kura garums var sasniegt 33 m, bet svars - 150 t.

34. Kuri vaļi ir sastopami Latvijas piekrastes ūdeņos? Reizem ieklīst zobvaļu pārstāvji delfīni (parastie dellīni, afalīnas, cūkdelfīni).

35. Kas ir pārnadzi! Lieli augēdāji, kuru kājām ir četri pirksti ar makstnagiem (piemēram, cūkas, govis aitas, brieži, stirnas); divi vidējie pirksti ir ievērojami garāki.

36. Kas ir makstnagi? Ragvielas veidojumi, kas aptver pirkstu galus.

37. Kas ir atgremotāji? Pārnadži, kuri norij nesakošļātu barību, bet vēlāk to atrij no kuņģa mutē, sakošļā un atkal norij (piemēram, govis, aļņi, kazas).

38. Cik daļu ir atgremotāju kuņģim? Getras; nesakošļātā barība nonāk spureklī un aceknī, sakošļātā - grāmatniekā, glumeniekā.

39. Kuri pārnadži nav atgremotāji? Cūkas, cūkām līdzīgicpekari, nīlzirgi.

40. K as ir neparnadži! Lieli augedaji, kuru kajam vislabak ir attīstīts ar makstnagu klātais trešais pirksts (piemēram, zirgi, ēzeļi, zebras, tapīri, degunradži).

41. Kas ir plēsēji! Gaļēdāji dzīvnieki ar spēcīgiem ilkņiem un asiem nagiem.

42. Kas ir ilkņi? Smaili zobi barības satveršanai un saplosīšanai; ir zīdītājiem.

43. Kuras ir četras pazīstamākās plēsēju dzimtas? Suņu, kaku, caunu, lāču.

44. Kādas ir suņu dzimtas raksturīgākās pazīmes? Izcila oža, neievelkami nagi, laupījumu parasti notver vajājot; Latvijā ir vilki, lapsas, jenotsuņi, suņi.

45. Kādas ir kaku dzimtas raksturīgākās pazīmes? Ievelkami nagi, laupījumam uzglūn un strauji metas virsū; Latvijā ir lūši un kaķi.

46. Kādas ir caunu (sermuļu) dzimtas raksturīgākās pazīmes?

Pārsvarā nelieli dzīvnieki ar slaidu, lokanu ķermeni un smirddziedzeriem (sk. 49. lpp.); Latvijā ir caunas, sermuļi, zebiekstes, seski, ūdeles, ūdri, āpši.

47. Kādas ir lāču dzimtas raksturīgākās pazīmes? Lieli pēdmiņi (dzīvnieki, kas ejot balstās uz visas pēdas); Latvijā ir brūnie lāči.

48. K as ir grauzēji! Galvenokart sīki augedaji, kuriem ir nemitīgi augoši četri lieli priekšzobi (piemēram, peles, žurkas, vāveres, bebri).

49. Kas ir zaķi! Arēji grauzējiem līdzīgi dzīvnieki, kam ir seši lieli priekšzobi: augšžoklī - četri, apakšžoklī - divi (piemēram, zaķi, truši).

50. Kas ir nepilnzobji? Nelieli dzīvnieki, kuriem zobi attīstīti vaji vai nav nemaz (piemēram, skudrulāči, sliņķi, bruņneši; Latvijā nav).

51. Kas ir zvīņneši? Naktsdzīvnieki, kuru ķermeni sedz raga zvīņas; pārtiek no skudrām un termītiem, ko ķer ar garo, lipīgo mēli; dzīvo Āfrikā un Dienvidaustrumu Āzijā.

52. Kas ir snuķaiņi? Lieli dzīvnieki ar garu snuķi un triekņiem -gariem augšžokļa priekšzobiem (tos bieži nepareizi sauc par ilkņiem); ir Indijas, Āfrikas (savannu) un Āfrikas mežu ziloņi; fosilie (sk. 26. lpp.) ziloņi bija mamuti.

53. Kas ir primāti! Visaugstāk attīstītie zīdītāji ar sarežģītām smadzenēm un pārējiem pirkstiem pretstatītu īkšķi, kas nodrošina plaukstu un pēdu tvērējfunkciju; parasti dzīvo kokos.

54. Kas nodrošina primātu valdošo stāvokli uz Zemes? Sarežģītās smadzenes, kas ļauj izdomāt darbarīkus, un pretstatītais īkšķis, kurš ļauj tos ērti satvert.

55. Kādās grupās iedala primātus? Puspērtiķos, pērtiķos.

56. Kas irpuspērtiķi? Vissenākie primāti, kas ir aktīvi naktī (piemēram, lemuri, lori); parasti ar smailiem nagiem.

57. Kas ir pērtiķi? Augstāk attīstīti primāti, kas ir aktīvi dienā, -kapucīnpērtiķi, vāverpērtiķi, mērkaķi, cilvēkpērtiķi.

58. Kuri pērtiķi pieder pie cilvēkpērtiķiem? Gorillas, šimpanzes, orangutāni.

EKOLOĢIJA

1. Kas ir ekoloģija? Zinātne par organismu un vides attiecībām.

2. Ko pēta ekoloģija? Vienas sugas organismu un vides attiecības, dažādu sugu organismu savstarpējās attiecības, organismu attiecības ar nedzīvo dabu.

ORGANISMU SAVSTARPĒJĀS ATTIECĪBAS

1. Kas ir producenti? Organismi, kas spēj producēt (veidot) organiskās vielas no neorganiskajām vielām; vissvarīgākie producenti ir augi.

2. Kas ir konsumenti? Organismi, kas izmanto gatavas organiskās vielas (piemēram, dzīvnieki, sēnes).

3. Kas ir detrīts? Producentu un konsumentu atmirušās atliekas un vielmaiņas produkti.

4. Kas ir destruktori (reducenti)? Organismi, kas noarda detrita esošās organiskās vielas un pārvērš tās par neorganiskām vielām.

5. Kāda ir augu nozīme dzīvnieku dzīvē? Augi veido dzīvniekiem vajadzīgās organiskās vielas, izdala skābekli, ko dzīvnieki elpo, augus dzīvnieki lieto ligzdu un migu iekārtošanai, starp tiem slēpjas no ienaidniekiem un nelabvēlīgiem laika apstākļiem.

6. Kāda ir dzīvnieku nozīme augu dzīvē? Dzīvnieki izdala augiem vajadzīgo ogļskābo gāzi, apputeksnē augus, izplata to sporas un sēklas, sadaloties dzīvnieku līķiem un vielmaiņas produktiem, rodas augiem vajadzīgas minerālvielas.

7. Kas ir biocenoze? Visi dzīvie organismi, kas mājo vienā biotopā.

8. Kas ir biotops? Samērā vienveidīga nedzīvā vide, kas kalpo par mājvietu noteiktai biocenozei (sk. augstāk).

9. Kas ir ekosistēma (ekoloģiskā sistēma)? Noteikta vide (biotops) kopā ar visiem dzīvajiem organismiem (biocenozi), kas tajā mājo (piemēram, pļava, mežs, purvs).

10. Kāda ir ekosistēmas svarīgākā īpašība? Savstarpēji iedarbojoties, ekosistēmā dzīvojošie organismi nodrošina sevi ar visām vajadzīgajām vielām.

11. Kas ir barošanās ķēde? Barošanās attiecības, kas saista visus biocenozes (sk. augstāk) locekļus.

12.Kāds varētu būt barošanās ķēdes piemērs? Augus (producentus; sk. 52. lpp.) apēd stirna (pirmās pakāpes konsuments; sk. 52. lpp.), stirnu apēd vilks (otrās pakāpes konsuments), ar vilka organiskajām vielām barojas vilka parazīti (trešās pakāpes konsumenti), bet pēc vilka nāves tā ķermeni noārda baktērijas (jeb destruktori; sk. augstāk).

13. Kas ir barošanās tīkls? Sistēma, ko veido savstarpēji krustotās barošanās ķēdes.

14. Kādas var būt attiecības starp ekosistēmas organismiem?

Labvēlīgas, nomācošas, neitrālas.

Labvēlīgas attiecības

1. Kas ir simbioze (mutuālisms)? Abpusēji labvēlīgas attiecības starp dažādu sugu organismiem (piemēram, vēža vientuļnieka simbioze ar aktīniju (sk. 12. lpp.) vēzim nodrošina aizsardzību, bet aktīnijai - paliekas no vēža notvertās barības).

2. Kas ir komensālisms! Vienpusēji labvēlīgas attiecības starp dažādu sugu organismiem, kas vienam ir labvēlīgas, bet otram nekaitē (piemēram, hiēna apēd lauvas barības atliekas).

Nomācošas attiecības 1.Kā izpaužas nomācošas attiecības starp organismiem?

Kā plēsonība, parazītisms, konkurence.

2. Kas ir plēsonībai Viens organisms (plēsoņa) nogalina un apēd citu (piemēram, amēba apēd baktēriju, vilks - zaķi).

3. Kas ir parazītisms! Viens organisms (parazīts; sk. 8. lpp.) izmanto citu organismu (saimnieku; sk. 15. lpp.) par barības avotu un dzīvesvietu, bet necenšas to nogalināt; ir ektoparazīti un endoparazīti (sk. 8. lpp.).

4. Kas ir konkurence! Abpusēji nomācošas attiecības starp organismiem ar līdzīgām vajadzībām, ja iespēja tās apmierināt ir ierobežota.

Neitrālas attiecības

Kas ir neitrālisms! Abpusēji neitrālas attiecības starp vienā teritorijā dzīvojošiem organismiem, kas neiedarbojas cits uz citu un nekonkurē par barību.

RĀDĪTĀJS

A

abinieki 41 abpusēji labvēlīgas attiecības 53 aceknis 51 acis 25, 27, 28, 29 āda 34, 46, 49 ādas-muskuļu maiss

13, 17,20 ’ adatādaiņi 33 afallnas 51 airkājvēži 27 airplātnltes 13 aizkuņģa dziedzeris 35 aizsargkrāsa 28, 43 aknas 35 aknu fasciolas 15 akotmati 49 aktlnijas 12, 53 aligatori 45 aļģes 6

anālā atvere 13, 17 antenas 26 antenulas 26 aorta 37 apakšdelms 41 apakšstilbs 41 apaļmutnieki 34, 35 apaugļošanās 23, 38,

47

apmatojums 49 āpši 51

arheopterikss 46 arhozauri 43 artērijas 37 asarveidīgās zivis 40 asinis 38, 42 asinsrite 20, 22, 25,

37, 41, 44, 46 asinsrites loki 37, 41,

42 astainie abinieki 42,

43

atgremotāji 51 atoli 12 attīstība ar metamorfozi 14, 21,

23, 26, 40 audi 9 augēdāji 51 augi 3, 52, 53 augļi 4

augšdelms 41, 44, 49 augšstilbs 41, 44, 49 aukstasiņu dzīvnieki 34

aurēlijas, ausainās 12 autotrofi organismi 3, 6

B

baktērijas 5 barības vads 20 barjerrifi 12 bārkšspurzivis 41 barošanās 6, 7, 9, 11,

13, 17, 20, 22, 25,

26, 35, 53 bentoss 26, 27 bezastainie abinieki

42

bezdzimumvairošanās

8

bezgalvaskausaiņi 33, 34

bezkāju abinieki 43 bezplacentāļi 50 bezzobes, dīķu 24 bezžokļaiņi 34 biocenoze 53 biotops 53 bites 31 blaktis 30 blastocels 17 blusas 31 borelioze 32 brētliņas 40 bridējputni 48 brīdinājuma krāsa 28,

43

bronhi 44 bruņurupuči 45 bruņutis 30

c, č

caunu dzimta 5 1 celomodukti 22 celoms 19 centrālā nervu sistēma 38, 42 cepurīšu sēnes 5 cērmes 18 ciānbaktērijas 6 cietspārņi 30 cikādes 30 ciklopi 16, 27 circeņi 29 cistas 8 citoplazma 2 cūkas 51 cūkdelfini 51 čaula 22, 23, 24 čaumala 47 čiekuri 4 čūskas 43,45 čūskastes 33

D

dafnijas 27 daudzkāji 27 daudzsartārpi 21 definitlvais saimnieks 15

dējeklis 29 dekoratīvie putni 48 dēles 21 delfīni 51 derma 33 desmitkājvēži 27 destruktori 6, 53 detrīts 52 dīgļa disks 47 dīķsaimniecība 40 dinozauri 43 divkāršā elpošana 46 divpusīgā simetrija

10, 22, 33 divspārņi 33 divvākgliemji 24 dobumgremošana 11 dūcekļi 28, 31 dunduri 31 dūnspalvas 46 dzelonis 29 dzeltenums, olas 47 dzeļšūnas 11 dziedzerkuņģis 46 dzimta 2

dzimumdziedzeri 14 dzimumvairošanās 8 dzimumšūnas 10, 35 dzimumu dimorfisms

18

dzīva būtne 2 dzīvdzemdēšana 33,

38,44 dzīvnieki 9, 53

E, Ē

ēde 4

ehidnas 49 ehinokoki 16 eholokācija 50 eikarioti 5 ekoloģija 52 ekoloģiskā sistēma 53 ekosistēma 53 ekstremitātes 25, 31,

32, 36, 46 ektoderma 9, 10, 13 ektoparazīti 8, 30, 31 elpatveres 25, 28 elpceļi 44

elpošana 7, 11, 13, 14,

17, 20, 22, 25, 46 elpvads 44 emu 48

encefalīts, ērču 32 endoparazīti 8 entoderma 9, 10, 13 epideremofītija4 epiderma 34 epitēlijmuskuļaudi 10 epitēlijs 14 ērces 31,32

F

fagocitoze 7 fasetacis 27 filoģenēze 3 finnas 16 foreles 40 fosilijas 26, 46, 52

G,G

5 i

gaisa dobumi kaulos 46

gaisa kamera 47 gaisa maisi 46 gājputni 47 galīgais saimnieks 15 galvas smadzenes 26,

38, 42 galvaskauss 34 galvkāji 24 galvkrūtis 26, 31 gangliji 11, 38, 42 garneles 27 gaviali 45 gemulas 10 gliemenes 23

gliemeži 23 gliemji 22 glodenes 45 gludenās čūskas 45 glumenieks 51 grāmatnieks 51 grauzēji 51 gremošanas dobums 10, 11

gremošanas vakuola 7,9 grēvji 27 grunduļi 40 gultas blaktis 30 guza 20, 46 ģints 2

H

haizivis 36, 38 hameleoni 45 hatērija,

Jaunzēlandes 45 heliceras 31 helmintozes 15 hemocels 22, 25 hemolimfa 25 hermafrodīti 14, 21 heterotrofa barošanās

6, 7 hidras 12 hidromedūzas 12 hidropolipi 12 hidrostatiskais skelets 9, 17, 19 hidrozoji 12 hifas 4 hitīns 25 hlorofils 3, 7 homeotermiskie dzīvnieki 34 horda 33, 35 hordaiņi 33

ieelpa 44 iegurņa josla 45 iekššūnu gremošana 7 ihtiozauri 43 ikri 40 ilkņi 51, 52 inde 31 inkubācija 47 instinkts 29 invāzijas slimības 15 izelpa 44 izvadkanāli 20 izvadorganoīdi 8 izvadorgāni 14, 17,

20, 22, 26, 38, 42, 47

3

Jaunzēlandes hatērija

45

jenotsuņi 51 joslvalis, zilais 50 jostiņa 21

jūras spīdēšana naktīs 13

jūraseži 33 jūrasgurķi 33 jūraslilijas 33 jūraszvaigznes 33

K, K

kailgliemeži 23 kailsēkļi 4 kaimani 45 kairināmība 8, 11 kairinātājs 8 kaitēkļu bioloģiskā apkarošana 31 kaķu dzimta 51 kambaris 37, 42, 46 kamenes 3 1 kapilāri 37 kāpurhordaiņi 33 kāpurs 14

karpveidīgās zivis 40 kārta 2

kartupeļu lakstu puve 4

karūsas 40 kašķa ērces 32 kaulzivis 39 kazuāri 48 kivi 48 klase 2

kloāka 37, 42, 46, 47, 49

kloākaiņi 49 knābis 46 knābjgalvji 45 kokons 21, 22 kolibrL48

koloniālie vienšūni 9 komensālisms 53, 54 konkurence 54 konservēšana 5 konsumenti 52 kontūrspalvas 46 koraļļi 12 krabji 26, 27 krīts 8

krokodili 43, 45 krupji 42 krūškurvis 44 ktenofori 13 kukaiņēdāji 50 kukaiņi 27, 30 kūniņa 29 kuņģis 20, 51 kurkulēni 42 kustības 5, 11, 13, 17,

20, 22, 24, 25 kutikula 15 ķenguri 50 ķermeņa dobums 13,

' 17, 19, 33 ķērpji 6

ķīlis, krušu kaula 46,

' 48

ķirzakas 45 ķīši 40

I,

labvēlīgas attiecības

53

lāču dzimta 51 Laimas slimība 32 lancetnieki 33, 34 langusti 27 lapkājvēži 27 laponis 6 lapsas 51 lapsenes 31 lapu blusiņas 30 laputis 30 lašveidīgās zivis 40 latimērijas 41 lenteņi 15, 16, 17 lidojošie zīdītāji 50 lidspalvas 46 līdzsvara orgāns 14 ligzdbēgļi 47, 48 ligzdguļi 47, 48 līņi 40 ' lucīši 40 lūši 51

M

mājputni 48 makstenes 30 makstnagi 51 Malpīgija vadi 28 mamuti 52 mantija 22

mantijas dobums 22, 24 māņkājiņas 6, 7 maņu mati 49 maņu orgāni 11 matu sega 49 mazsartārpi 21 medūzas 10 melnplauka 4 mencveidīgās zivis 40 metamorfoze 14 mezoderma 13 mezogleja 9 micēlijs 4 migrācija 40, 47 mikoriza 5 mīkstmieši 22 miltrasa 4 milzgliemenes 24 mīmikrija 28 mitrenes 27 moluski 22 monēras 5 muguras smadzenes

38, 42 muguras stiegra 33 mugurkaulnieki 34 mugurkauls 34 mugurpeldes 30 muskuļi 36, 44, 46 muskuļkuņģis 46 mušas 31 mute 7, 10, 11 mutualisms 53

N,N

51

nagi 49, 51 nagu sēnīšslimības 4 nandu 48 nārsts 40 nautili 24 nefrīdiji 20 nefrons 38 nēģi 34, 35 neitrālisms 54 nelidojoši putni 48 nematodes 18 nepārnadži 51 nepilnīga pārvēršanās 29 nepilnzobji 52 nereīdas 21 nervi 38, 42 nervu mezgli 38, 42 nervu sistēma 11, 14,

17, 20, 23, 26, 33,

34, 38, 42 nieres 22, 38, 42 nīlzirgi 51 nimfa 29 nodalījums 2, 3 nomācošas attiecības

54

nometnieki 40 novilkšanās 25 ņurņiki 35

o

obēlijas 12 odi 31 odzes 45 ofiūras 33 ogļskābā gāze 7 olas 16, 38, 47, 49 oldzīvdzemdēšana 38, 44

olnīcas 14, 35 olšūnas 10, 35 omāri 27 orgāni 9

organiskās vielas 3 organismi 2, 3, 6 organoīdi 2, 6 orgānu sistēmas 13

P

pakaļkājas 41 pangas 31 pangērces 32 panglapsenes 31 paparžaugi 4 parapodijas 21, 25 parazītiskās baktērijas 5 parazītiskās sēnes 4 parazītiskie vienšūni 8

parazītisms 54 parenhīma 13 parka vīngliemeži 23 pārnadži 51 partenoģenēze 27 pārvēršanās 29 pārvietošanās 5 pasterizēšana 5 pavedienbaktērijas 5 pavilna 49 pedipalpas 32, 33 pēdmiņi 5 1 pekari 51 peldpūslis 39 pelējumu sēnes 5 perifērā nervu sistēma 38, 42 pērle 24

pērļgliemenes, upju 24

pērtiķi 52 piekrastes rifi 12 piekūnveidīgie putni 48

piens 49 pieņi 40 piepes 4

piesūcekņi 15, 21 pīļknābji 49 pilnīga pārvēršanās

29

piltuve 24

pingvīnveidīgie putni 48

pinocitoze 7 pirmējais ķermeņa dobums 17 pirmzīdītāji 49

placenta 50 placentāļi 50 plakantārpi 13 planārijas, baltās 14 planktons 26 platais lentenis 16 plātņvaļi 50 plauksta 41 plaušas 22, 25, 32, 41,

44

plauži 40 plecu josla 45 plēsēji 51 plēsonība 54 plēvspārņi 31 pleziozauri 43 poikilotermiskie dzīvnieki 34 polipi 10 posmkāji 25 posmots ķermenis 19 posmtārpi 19, 25 pretstatīts īkšķis 52 priekšējās

ekstremitātes 46 priekškājas 41 priekškambaris 37, 42,46 priekšzobi 51, 52 primārais ķermeņa dobums 17 primāti 52 primitīvākie

sauszemes žokļaiņi 41 prioni 3

producenti 6, 52 proglotīdi 15 prokarioti 5 protisti 6 protonefrīdiji 14 prusaki 30 pterozauri 43 pūčveidīgie putni 48

pulsējošā vakuola 8 pumpuri 10 pumpurošanās 8 pundurlentenis 16, 17 purvu bruņurupuči 45 puscietspārņi 30 puspērtiķi 52 putni 46

R

radiālā simetrija 10 radula 22 ragi 49

ragviela 9, 46, 49, 51

rajas 36

rāpuļi 43, 46

raudas 40

rauga sēnes 5

recenti dzīvnieki 34

reducenti 53

reģenerācija 10

reņģes 40

ribas 39, 44

ribstarpu muskuļi 44

riests 47

rifi 12

rīkle 37

rinda 2

rīvīte 22

roņi 50

rūsa 4

s, š

sabiedriskie kukaiņi

30

saimnieks 15 saistaudi 13 salamandras 42 saliktas acis 27, 28, 29 samveidīgās zivis 40 sānpeldvēži 27 sānu līnija 38, 42 sapali 40

saprofiti 5 Sargāšu jūra 40 Sarkanā grāmata 24,

43,45 sarkodīnvicaiņi 6 scifozoji 12 sēdoši dzīvnieki 9, 10 segmentēts ķermenis

19

segsēkļi 4 segspārni 28, 30 sēklas 4

sēklinieki 14, 35 sekundārais ķermeņa dobums 19 sēnes 4 sēņotne 4

sēņotnes pavedieni 4 sermuļu dzimta 51 seski 51 sienāži 29 sievišķās dzimumšūnas 10, 35 sievišķie

dzimumdziedzeri 14 sīksliekas 21 sikspārņi 50 siltasiņu dzīvnieki 34,

46, 49 siļķveidīgās zivis 40 simbioze 53 simetrija 10, 31, 33 simetrijas plakne 10 simtkāji 27

sirds 36, 37, 41, 44, 46 siseņi 29 sisināšana 29 sistēma 3 sistemātika 2 sistemātikas pamatvienība 2 skābeklis 7 skelets 9, 25, 36, 39,

46 skorpioni 32, 33 skrimšļzivis 36 skropstiņas 6 skropstiņepitēlijs 14 skropstiņtārpi 14 skudras 31 skumbrijas 40 slēgta asinsrites sistēma 20 sliekas 21

smadzenes 26, 38, 42 smirddziedzeri 30, 49, 51

snuķaiņi 52 somaiņi 50 spalīši 18 spalvas 46 spāres 29 spārni 46

spermatozoīdi 10, 35 spīles 26 spongīns 9 sporas 4, 5 spuras 36, 39, 41 spureklis 51 stārķveidīgie putni 48 starpsaimnieks 15, 16 statocistas 14, 23 sterilizācija 5 stigmas 8, 25, 28 stobriņtārpi 21 strausveidīgie putni

48

stūrspalvas 46 sucējtārpi 15 suga 2 sūkļi 9 sūnaugi 4 suņu dzimta 5 1 sviedru dziedzeri 49 šūna 2

šūnapvalks 3 šūnas ārējā membrāna 2

T

taigas ērces 32 taimiņi 40 taisnspārņi 29 tārtiņveidīgie putni 47 taukķermenis 26 tauku slānis 34 tauriņi 30 taustekļi 11, 21, 24, 26,28,29 termīti 30

tieša attīstība 14, 44 tīklērces 32 tīmekļa dziedzeri 32 tintesmaiss 25 tips 2, 6, 9 traheja 44 trahejas 25, 28 trani 3 1 trematodes 15 triekņi 52 trihīnas 19 trihinellas 18 trihogrammas 3 1 trilobīti 26 trīskameru sirds 41,

44

tritoni 42 tūkstoškāji 27 tunzivis 40

u,ū

ūdeles 51 ūdensblusas 27 ūdensēzelīši 27 ūdensmērītāji 30 ūdri 51 upesvēži27 urbējgliemenes 23 ūsas 49 utis 30

uzbudināmība 11 v

vaboles 30 vairogblaktis 30 vairošanās 8, 10, 11,

14, 17, 20, 23, 26 vakuolas 7, 8, 9, valsts 2 vaļi 50

vaļu "bārda" 50 vardes 42 vēderkājgliemji 23 vēderkāji 23 vēdzeles 40 veltņtārpi 17 vēnas 37

vēzis vientuļnieks 53 vēži 26 vibrisi 49 vicas 6

vienādkājvēži 27 vienādspārņi3 0 viengabala čaula 23 vienpusēji labvēlīgas attiecības 54 vienšūni 6 vilki 51

vīngliemeži, parka 23 vīrišķās dzimumšūnas 10,35 vīrišķie

dzimumdziedzeri 14 virpotājaparāts 19 virpotāji 19 virsāda 34 virtuves prusaki 30 vīrusi 3

vistveidīgie putni 48 Vitakera sistēma 3 Vouza sistēma 3

z,ž

zāģlapsenes 31 zaķi 51

zalkši 45 zaļā eiglēna 7 zandarti 40 zarnas dobums 10 zarndobumaiņi 10 zauri 43 zebiekstes 51 zelta zivtiņas 40 zeltgalvītis 48 zemāda 34, 46 zemesvēži 29 zīdītāji 49

zīdītājzobu rāpuļi 43

ziedaugi 4 ziedi 4

ziemas guļa 43 zilais joslvalis 50 zilaļģes 6 ziloņi 52 zirnekļi 31,32 zivis 36, 37, 38, 39, 40,41 zivju lentenis 16 zobvaļi 50 zooloģija 9 zosveidīgie putni 48 zvaigžņveida šūnas 14 zvērrāpuļi 43, 49 zvīņas 36 zvīņneši 52 zvīņrāpuļi 45 zvīņspārņi 30 zvirbuļveidīgie putni

47

žaunas 20, 25, 26, 36,

37, 38, 39,41 žokļaiņi 35, 36, 39,

43, 46,49 žults 35

Content

Aldersons Jūlijs Zooloģija jautājumos un atbildēs

SATURS

IEVADS

AUGU VALSTS

SĒŅU VALSTS

MONĒRU VALSTS

PROTISTU VALSTS

DZĪVNIEKU VALSTS

SŪKĻU TIPS

KTENOFORU TIPS

VELTŅTĀRPU TIPS

POSMTĀRPUTIPS

GLIEMJU TIPS

POSMKĀJU TIPS

Zirnekļu klase

ADATĀDAIŅU TIPS

HORDAIŅU TIPS

BEZŽOKĻAIŅU VIRSKLASE

ŽOKĻAIŅU VIRSKLASE

Abinieku klase

Rāpuļu klase

Putnu klase

Zīdītāju klase

EKOLOĢIJA

ORGANISMU SAVSTARPĒJĀS ATTIECĪBAS

RĀDĪTĀJS

B

D

E, Ē

F

G,G

H

K, K

M

N,N

o

P

R

T