Vai Bibele ir no Dieva

Atmostieties!

3 NUMURA TĒMA

Bībele. Vai tā tiešām ir ’’Dieva iedvesmota”?

VĒL ŠAJĀ NUMURĀ

8 ĢIMENĒM

Māciet bērnam iesaistīties mājas darbos

10 Zarnu nervu sistēma -mūsu "otrās smadzenes”?

12 INTERVIJA

Datorprogrammu izstrādātājs stāsta, kāpēc viņš tic Dievam

14 BĪBELES VIEDOKLIS

Eņģeļi

16 RADIES NEJAUŠI VAI RADĪTS?

Jūrasūdra kažoks

MATERIĀLI INTERNETĀ

VIDEO

Vai Bībele ir grāmata no Dieva? Vai arī tajā ir lasāmas tikai cilvēku domas?

Sājā "Atmostieties!” numurā ir apskatītas trīs pierādījumu grupas, kas liecina, ka Bībele ir grāmata no Dieva.

ANIMĀCIJAS FILMAS Kā iegūt vairāk brīvības?

Tu uzskati, ka pret tevi jau vajadzētu izturēties gandrīz kā pret pieaugušo, bet vecāki tā nedomā. Ko tu vari darīt, lai iemantotu viņu uzticību?

(Meklējiet sadaļā BĪBELES MĀCĪBAS > JAUNIEŠIEM)

BĪBELES MĀCĪBAS Kas ir Bībeles autors?

Kāpēc Bībeli pamatoti var saukt par "Dieva vārdiem", kaut gan to ir sarakstījuši cilvēki?

(Meklējiet sadaļā LITERATŪRA > VIDEO > BĪBELE)

Vol. 98. No.3 / LATVIAN

Metiens: 60240000 eksemplāru. Tiek izdots 117 valodās.

Šis žurnāls nav domāts pārdošanai. Tā izdošana etilpst da tiek veikts visā pasaule, lai sniegtu zināšanas

oar Bībeli, un kas tiek atbalstīts ar ziedojumiem. Ja vālatiet ūdzu, apmeklējiet vietni www.jw.org.

Ja nav noradīts citādi, tad Ebreju raksti ('Vecā Derība") citāti no latviešu . dienu latviešu valodas ortogrāfiju, bet Grieķu raksti ("Jauna Derība") — r: r izmantots Bībeles 1965. gada izdevuma revidētais teksts. Ja norādīts L3 izmantots angļu valodas Bībeles izdevums New World Translation of the К

beles 1965. gada izdevuma (LB-65), izmantojot mūs-akstu Jaunas pasaules tulkojuma. Ja norādīts LB-6Sr. -mantots Bībeles 2012. gada izdevums. Ja noradits NW. rures. Citētajos Bībeles partos kursīvs mūsu.

Awake' (ISSN 0005-237X) Issue 3 June 2017 is published bimonthly by Watc" ole and Tract Society of New York, Inc.:

L. Weaver. Jr.. President; G. F. Simonis. Secretary-Treasurer; 1000 Red Mills - Ikill, NY 12589-3299. U.S.A., and in England by Watch Tcwer Bible and Tract Society of Britain. The Ridgeway. London N,\ -gistered in England as a Charity.)

? 2017 Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania. Printed in Brit

Vai vēlaties saņemt vairāk informā Vai arī jūs interesē iespēja mājās fc maksas mācīties Bībeli?

Apmeklējiet vietni www.jw.org/lv vai rakstiet Jehovas lieciniekiem.

Mūsu ajļjse: PO Box 68, fl-01301, Somija (var rakstīt latviešu valodā).

Adreses citās zemēs skat. www.jw.org/lv/kontakti.

BĪBELE

Vai tā tiešām ir ’’Dieva iedvesmota”?

VAI jūs ticat, ka Bībele ir no Dieva? Vai arī jūs uzskatāt, ka tā ir grāmata, kurā ietvertas tikai cilvēku domas?

Vienprātības šajā jautājumā nav pat starp tiem, kas sevi uzskata par kristiešiem. Piemēram, kā noskaidrojās kādā aptaujā, ko 2014. gadā veica Gelapa institūts, lielākā daļa kristiešu ASV piekrīt, ka "Bībele kaut kādā veidā ir saistīta ar Dievu”. Turpretī aptuveni piektā daļa aptaujāto uzskata, ka Bībele ir ’’cilvēku sarakstīta senu mītu, leģendu, vēsturisku stāstu un padomu grāmata”. Taču pašā Bībelē ir teikts, ka tā ir ’’Dieva iedvesmota”. (2. Timotejam 3:16.) Kas ar to ir domāts?

KO NOZĪMĒ ’’IEDVESMOTA”?

Bībeli veido 66 nelielas grāmatas, kuras ir sarakstījuši aptuveni 40 cilvēki vairāk nekā 1600 gadu laikā. Bet, ja jau Bībeli sarakstīja cilvēki, kāpēc to sauc par ’’Dieva iedvesmotu”? Vārdi "Dieva iedvesmota” nozīmē, ka tajā ietvertās informācijas avots ir Dievs. Bībelē ir paskaidrots: ’’Cilvēki, svētā gara vadīti, ir runājuši to, kas nāca no Dieva.” (2. Pētera 1:21.) Citiem vārdiem sakot, Dievs izmantoja savu neredzamo aktīvo spēku, svēto garu, lai nodotu savas domas Bībeles grāmatu sarakstītājiem. Tas ir līdzīgi kā uzņēmuma vadītājs diktē vēstuli sekretāram. Vēstules autors ir nevis tas, kurš raksta, bet tas, kurš diktē.

Daži Bībeles sarakstītāji vēstis no Dieva saņēma ar eņģeļu starpniecību. Citiem Dievs nodeva informāciju, izmantojot parādības un sapņus. Reizēm Dievs ļāva, lai rakstītāji viņa vēsti izsaka saviem vārdiem, bet citās reizēs viņš visu lika pierakstīt vārds vārdā. Taču jebkurā gadījumā šie cilvēki pierakstīja Dieva domas, nevis paši savas.

Kā mēs varam zināt, ka Dievs iedvesmoja Bībeles sarakstītājus? Pievērsiet uzmanību trim pierādījumu grupām, kas par to liecina.

Zinātniskā precizitāte

KAUT GAN Bībele nav zinātniska rokasgrāmata, viss, kas tajā rakstīts par dabu un tajā vērojamajiem procesiem, vienmēr ir precīzs. Tālāk ir minēti piemēri no divām jomām — meteoroloģijas un ģenētikas.

METEOROLOĢIJA. LIETUS VEIDOŠANĀS

Bībelē teikts: "Viņš [Dievs] liek pacelties no jūras augšup ūdens pilieniem, lai tie no tvaikiem, kurus Viņš rada, atkal kā lietus pilētu lejup.” (ījaba 36:27, 28.)

Šajā Bībeles fragmentā ir minēti trīs galvenie ūdens riņķojuma posmi. Ūdens iztvaikojot ’’paceļas no jūras augšup”, kondensējoties veido mākoņus un pēc tam lietus vai citu nokrišņu veidā atkal nonāk uz zemes. Pat vēl mūsdienās meteorologi līdz galam neizprot, kā veidojas lietus.

Par to nav jābrīnās, jo Bībelē jautāts:

"Kas var izdibināt, kā mākoņi izplešas plašumā?” (ījaba 36:29.) Bet Radītājs saprot, kā veidojas lietus, un viņš gādāja, lai šis process tiktu precīzi aprakstīts Bībelē, turklāt ilgi pirms tam, kad to spēja izskaidrot zinātnieki.

ĢENĒTIKA. CILVĒKA EMBRIJA ATTĪSTĪBA

grāmatā bija rakstītas visas manas dienas [”w'sas tā daļas’’, NW].” (Psalms 139:16.) Dāvids poētiskā valodā runāja par to, ka embrijs attīstās saskaņā ar norādījumiem, kas minēti jau iepriekš tapušā "grāmatā” jeb plānā. Pārsteidzoši ir tas, ka šie vārdi ir uzrakstīti jau aptuveni pirms trim tūkstošiem gadu.

Tikai 19. gadsimta vidū austriešu botāniķis Gregors Mendelis atklāja ģenētikas pamatprincipus. Un tikai 2003. gada aprīlī pētnieki līdz galam atšifrēja cilvēka geno-mu, kurā ietverta visa ģenētiskā informācija, pēc kuras attīstās cilvēka ķermenis. Zinātnieki ģenētisko kodu salīdzina ar vārdnīcu, kurā ir vārdi, kas veidoti no alfabēta burtiem. Šie vārdi veido ģenētiskās instrukcijas. Saskaņā ar šīm instrukcijām embrija daļas, piemēram, smadzenes, sirds, plaušas un ekstremitātes, attīstās pareizā secībā un precīzi noteiktā laikā. Zinātnieki genomu trāpīgi ir nosaukuši par ’’dzīvības grāmatu”. No kurienes ķēniņam Dāvidam bija zināšanas par to, kā attīstās cilvēka embrijs? Viņš pazemīgi atzina: ”Tā Kunga Gars runā ar manu muti, un Viņa vārds ir uz manas mēles.” (2. Samuēla 23:2.)

Ķēniņš Dāvids, viens no Bībeles sarakstītājiem, Dievam teica: "Tavas acis mani redzēja kā vēl bezmiesas iedīgli, un Tavā

Precīzi nākotnes paredzējumi

IR ĻOTI grūti vai pat neiespējami iepriekš pateikt, kad un kā uz pasaules skatuves parādīsies kāda lielvalsts vai pilsēta un kas ar to notiks tālāk. Tomēr Bībelē bija detalizēti paredzēta varenu impēriju un pilsētu iznīcināšana. Pārdomāsim tikai divus piemērus.

BABILONAS KRIŠANA UN BOJĀEJA

Senā Babilonija bija varena impērija, kuras vara gadsimtiem ilgi bija jūtama visā Rietumāzijā. Šīs impērijas galvaspilsēta bija Babilona, kas kādu laiku pat bija pasaules lielākā pilsēta. Bet Dievs iedvesmoja pravieti Jesaju, vienu no Bībeles sarakstītājiem, 200 gadus iepriekš uzrakstīt, ka Babilonu iekaros karavadonis Kīrs un tā galu galā paliks neapdzīvota uz visiem laikiem. (Jesajas 13:17-20; 44:27, 28; 45:1, 2.) Vai tā tiešām notika?

539. gadā pirms mūsu ēras, kādā oktobra naktī, Kīrs Lielais iekaroja Babilonu. Ar laiku kanāli, kas reiz apgādāja ar ūdeni šī apgabala auglīgās zemes, izžuva, jo tika pamesti novārtā. Ap mūsu ēras 3. gadsimtu šī vieta bija kļuvusi par tuksnešainu apvidu. Mūsdienās Babilona joprojām guļ drupās. Tieši tā, kā bija pravietots Bībelē, šī pilsēta kļuva ’’pavisam par tuksnesi”. (Jeremijas 50:13.)

No kurienes šis Bībeles sarakstītājs tik labi zināja nākotnes notikumu detaļas? Bībelē atklāts, ka tas bija ’’spriedums par Bābeli, ko saņēmis Jesaja, Amoca dēls, parādībā”. (Jesajas 13:1, LB-65r.)

NĪNIVE ”BŪS IZKALTUSI KĀ TUKSNESIS”

Asīrijas impērijas galvaspilsēta Nīnive tika uzskatīta par arhitektūras brīnumu. Pilsēta varēja lepoties ar platām ielām, publiskajiem dārziem, tempļiem un iespaidīgām pilīm. Tomēr pravietis Cefanja paredzēja, ka šī krāšņā pilsēta ”būs izkaltusi kā tuksnesis”. (Cefanjas 2:13-15.)

Septītajā gadsimtā pirms mūsu ēras babiloniešu un mēdiešu apvienotais karaspēks pilnībā izpostīja Nīnivi. Saskaņā ar kādu avotu, iekarotā pilsēta pēc tam ’’nogrima aizmirstībā uz 2500 gadiem”. Ilgu laiku tika apšaubīts, vai Nīnive vispār jebkad ir pastāvējusi. Tikai 19. gadsimta vidū arheologi uzgāja Nīnives drupas. Mūsdienās šis vēstures piemineklis cieš laika zoba un vandālisma dēļ. Kāda organizācija, kas nodarbojas ar senatnes pieminekļu aizsardzību,

(Global Heritage Fund) brīdina: ’’Senā Nīnive atkal var pazust nebūtībā, bet šoreiz uz visiem laikiem.”

No kurienes Cefanja ieguva informāciju par to, kas vēl tikai bija gaidāms nākotnē? Viņš atzina, ka tas bija ”tā Kunga vārds, kas atklājās [viņam]”. (Cefanjas 1:1.)

Atbildes uz svarīgiem dzīves jautājumiem

BĪBELE sniedz pārliecinošas atbildes uz būtiskākajiem jautājumiem dzīvē. Lūk, daži piemēri.

KĀPĒC PASAULĒ IR TIK DAUDZ ĻAUNUMA UN CIEŠANU?

Bībelē par šo jautājumu ir runāts ne reizi vien.

1. "Cilvēks valda pār citiem sev par nelaimi." (Salamans Mācītājs 8:9.) Nekompetenti un korumpēti varas pārstāvji ir izraisījuši neaprakstāmas ciešanas.

2. "Viss tas ir atkarīgs no laika un apstākļiem." (Salamans Mācītājs 9:11.)

Mums visiem var atgadīties kaut kas neparedzēts, piemēram, mēs varam smagi saslimt, nokļūt nelaimes gadījumā vai pieredzēt dabas katastrofu.

3. "Viena cilvēka dēj pasaulē ir ienācis grēks un līdz ar grēku — nāve.” (Romiešiem 5:12.)

Kad tika radīti pirmie cilvēki, nepilnība un nāve nepastāvēja. Grēks ienāca pasaulē, kad viņi apzināti nepaklausīja savam Radītājam.

Bībelē ir ne tikai paskaidrots, kāpēc cilvēkiem jācieš, bet arī apsolīts, ka Dievs Jehova* likvidēs ļaunumu un ’’noslaucīs visas asaras no viņu acīm, un nāves vairs nebūs, arī bēdu, vaimanu un sāpju vairs nebūs”. (Atklāsmes 21:3, 4.)

KAS NOTIEK PĒC NĀVES?

Bībelē rakstīts, ka mirušie neko neapzinās un neko nespēj darīt. ’’Dzīvie vismaz vēl zina, ka viņiem ir jāmirst, nomirušie turpretī vispār nezina vairāk nekā,” teikts Salamana Mācītāja grāmatas 9. nodaļas 5. pantā. Kad cilvēks nomirst, ’’viņa nodomi aiziet bojā”. (Psalms 146:4.) Līdz ar nāvi cilvēka smadzenes un maņas pārstāj darboties, tāpēc pēc nāves viņš vairs neko nevar darīt, just vai domāt.

Taču Bībelē ir ne tikai paskaidrots, kas notiek pēc nāves, bet arī stāstīts par brīnišķīgu cerību — mirušie tiks uzmodināti no nāves miega! (Hozejas 13:14; Jāņa 11:11—14.)

KĀDA IR DZĪVES JĒGA?

No Bībeles var uzzināt, ka Dievs Jehova radīja vīrieti un sievieti. (1. Mozus 1:27.) Tāpēc pirmais vīrietis, Ādams, ir nosaukts par "Dieva dēlu”. (Lūkas 3:38.) Cilvēki tika radīti ar noteiktu mērķi — lai tie veidotu

* Jehova (Jahve) ir Bībelē minētais Dieva vārds.

ciešas attiecības ar savu debesu Tēvu un dzīvotu laimīgu un saturīgu dzīvi uz zemes mūžīgi. Šī iemesla dēļ visiem cilvēkiem piemīt garīgas vajadzības — dabiska vēlēšanās iepazīt Dievu. Bībelē ir teikts: ’’Laimīgi tie, kas apzinās savas garīgās vajadzības.” (Mateja 5:3.)

Turklāt Bībelē vēl ir rakstīts: ’’Laimīgi ir tie, kas Dieva vārdu dzird un pilda." (Lūkas 11:28.) Bībele ne tikai ļauj labāk iepazīt Dievu, bet arī palīdz padarīt dzīvi laimīgu un saturīgu un sniedz cerību uz nākotni.

Iepazīstiet Bībeles autoru

IZPĒTOT pierādījumus, miljoniem cilvēku visā pasaulē ir nonākuši pie secinājuma, ka Bībele ir kaut kas vairāk nekā tikai sens literatūras piemineklis. Viņi ir pārliecinājušies, ka Bībele ir Dieva iedvesmotie Raksti, ar kuru starpniecību viņš atklāj savas domas ikvienam no mums. To lappusēs Dievs mūs aicina viņu iepazīt un kļūt par viņa draugiem. ’’Tuvojieties Dievam, un viņš

tuvosies jums,” apsolīts Bībelē. (Jēkaba 4:8.)

Iedziļināšanās Bībelē paver brīnišķīgas izredzes. Kādas tās ir? Lasot kādu grāmatu, var gūt zināmu ieskatu tās autora iekšējā pasaulē. Līdzīgi ir ar Bībeli. Tā mums palīdz iepazīt tās autoru — Dievu. Tikai padomājiet! Jums ir iespēja iepazīt sava Radītāja domas un jūtas. Taču tas vēl nav viss. Bībelē ir atklāts:

► kā sauc Dievu un kādas ir viņa īpašības;

► kādu nākotni Dievs ir paredzējis cilvēkiem;

► kā izveidot tuvas attiecības ar Dievu.

Vai jūs vēlētos uzzināt vairāk? Jehovas liecinieki labprāt jums palīdzēs. Viņi vada bezmaksas Bībeles nodarbības visiem, kas to vēlas. Mācoties Bībeli, jūs varēsiet tuvāk iepazīt tās autoru — Dievu Jehovu. ■

Šajā rakstā bija apskatīti tikai daži pierādījumi, kas liecina, ka Bībele ir Dieva iedvesmota grāmata. Vairāk informācijas var atrast Jehovas liecinieku izdotajā grāmatā Ko patiesībā māca Bībele?, 2. nodaļā. Meklējiet grāmatu vietnē www.jw.org/lv vai nolasiet šo kodu.

Jūs arī varat noskatīties vietnē www.jw.org/lv pieejamo video Kas ir Bībeles autors?

Meklējiet sadaļā literatūra > video

PROBLĒMA KAS JUMS JĀZINA

Ir ģimenes, kurās no bērniem tiek gaidīts, ka viņi vecākiem palīdzēs mājas darbos, un bērni bez ierunām to arī dara. Turpretī citās ģimenēs vecākiem ir mazākas prasības, un bērni ar prieku to izmanto un īpaši sevi neapgrūtina ar mājas darbiem.

Šāda tendence jo īpaši ir vērojama Rietumu valstīs, kur bērniem ir nosliece būt ņēmējiem, nevis devējiem. ’’Mūsdienās bērni bieži tiek atstāti savā vaļā. Viņi pavada laiku, spēlējot videospēles, sērfojot internētā un skatoties televīziju,” saka kāds tēvs, vārdā Stīvens. ”No viņiem tikpat kā nekas netiek prasīts.”

Kā jūs domājat? Vai tiešām ir nepieciešams mācīt bērnam iesaistīties mājas darbos — ne tikai lai māja būtu tīra un kārtīga, bet arī lai sekmētu bērna attīstību?

Daži vecāki nelabprāt uztic bērniem kādus mājas pienākumus, it īpaši, ja bērni jau tā ir noslogoti ar mājasdarbiem un ārpusskolas nodarbībām. Taču tam, ka bērni tiek radināti veikt dažādus darbus mājās, ir savi ieguvumi. Kādi tie ir?

Mājas pienākumi veicina bērna attīstību. Bērniem, kas palīdz mājās, parasti ir labākas sekmes skolā, un tas ir pilnīgi saprotami. Mājas pienākumu veikšana vairo bērna pārliecību par saviem spēkiem, attīsta pašdisciplīnu un rakstura stingrību — iezīmes, bez kurām ir grūti būt labam skolēnam.

Mājas pienākumi māca bērnam kaut ko darīt citu labā.

Ir novērots, ka bērni, kas tiek radināti pie mājas darbiem, vēlāk dzīvē daudz labprātāk darbojas sabiedrības labā. Un tas nepārsteidz, jo mājas pienākumi bērniem māca citu cilvēku vajadzības uzskatīt par svarīgākām nekā savējās. Stīvens, kura vārdi bija minēti iepriekš, paskaidro: ”Kad no bērniem nekas netiek prasīts, viņi sāk uzskatīt, ka citiem viņi ir jāapkalpo, un viņi izaug ar izkropļotu viedokli par dzīvi, nezinot, ko nozīmē uzņemties atbildību un cītīgi strādāt.”

Mājas pienākumi saliedē ģimeni. Ieguldot pūles mājas darbos, bērni mācās ne tikai to, ka viņi ir nozīmīga ģimenes daļa, bet arī to, ka viņiem ir zināmi pienākumi pret pārējiem ģimenes locekļiem. Bērniem ir grūti to iemācīties, ja vecāki uzskata, ka ārpusskolas nodarbības ir svarīgākas par mājas pienākumiem. Padomājiet: ’’Kāds labums būs no tā, ja mans bērns nostiprinās saiknes ar savu futbola komandu, bet attālināsies no ģimenes?”

Vairak informācijas, kas var noderēt ģimenēm, meklējiet vietnē www.jw.org/lv

Sāciet pēc iespējas agrāk. Daži uzskata, ka mājas darbi bērniem jāsāk uzticēt, kad bērni ir sasnieguši trīs gadu vecumu. Citi iesaka to darīt jau divu gadu vecuma vai pat agrāk. Būtiskākais ir tas, ka maziem bērniem patīk darboties kopā ar vecākiem un viņus atdarināt. (Bībeles princips — Salamana Pamācības 22:6.)

’’Māci savam bērnam viņa ceļu, no tā viņš neatstājas arī tad, kad viņš jau vecs kļuvis.” (Salamana Pamācības 22:6.)

”Lai jūs pārliecinātos, kas ir svarīgākais.” (Filipiešiem 1:10.)

"Cilvēkam nav nekā labāka kā līksmot par savu darbu.” (Salamans Mācītājs 3:22, LB-2012.)

"Piedalīšanās mājas darbos visiem ģimenē ļauj justies noderīgiem. Pēc dienas, kas pavadīta, kopīgi strādājot, piemēram, dārzā vai mājās, mēs jūtamies vienoti. Visi ir piedalījušies, un tā ir lieliska sajūta." (Stīvens.)

"Tas, ka mēs savas meitas jau no mazotnes radinājām mums palīdzēt mājas darbos, viņām ļoti noder tagad, kad viņas jau ir pieaugušas. Mēs centāmies viņām iemācīt, ka ģimene ir kā komanda, kurā visiem jādarbojas kopā. Tā kā mums, vecākiem, bija pozitīva attieksme pret mājas darbiem, tāda izveidojās arī mūsu meitām." (Stefānija.)

Dodiet bērna vecumam atbilstošus uzdevumus. Piemēram, trīsgadnieks varētu salasīt savas rotaļlietas, uzslaucīt kaut ko, kas ir izbiris, vai aiznest savas netīrās drēbes uz veļas grozu. Lielāki bērni varētu tīrīt grīdu ar putekļsūcēju, mazgāt automašīnu vai pat gatavot maltīti. Ņemiet vērā bērna spējas un dodiet viņam atbilstošus uzdevumus. Iespējams, jūs būsiet pārsteigti, ar kādu entuziasmu viņš pildīs savus pienākumus.

Nosakiet pareizas prioritātes. Tas var būt grūti, ja bērnam katru dienu skolā uzdod veselu kaudzi mājasdarbu. Tomēr, ja bērns labu atzīmju vārdā tiek atbrīvots no mājas pienākumiem, ”tas liecina par nepareizi noteiktām prioritātēm”, rakstīts grāmatā The Price of Privilege (Panākumu cena). Kā bija minēts iepriekš, mājas pienākumu veikšana palīdz bērniem gūt labākas sekmes skolā. Turklāt mājās apgūtās iemaņas viņiem noderēs, kad viņiem būs pašiem sava ģimene. (Bībeles princips — Filipiešiem 1:10.)

Koncentrējieties uz mērķi, nevis rezultātiem. Iespējams, jūs ievērosiet, ka kāds uzdevums bērnam prasa vairāk laika, nekā jums gribētos, vai arī ka tas netiek paveikts pietiekami labi. Ja tā notiek, pretojieties kārdinājumam pārņemt darbu. Jūsu mērķis ir nevis panākt, lai bērns izpildītu uzdevumu tik labi, kā to spētu pieaugušais, bet gan palīdzēt viņam mācīties uzņemties atbildību un iepazīt prieku, kādu var sniegt darbs. (Bībeles princips — Salamans Mācītājs 3:22.)

Pareizi motivējiet bērnu. Daži uzskata, ka, maksājot bērnam par mājās paveiktajiem darbiem, vecāki viņā ieaudzina atbildības sajūtu. Savukārt citi ir pārliecināti, ka tā bērns koncentrējas uz to, ko viņš var saņemt no ģimenes, nevis uz to, ko viņš tai var dot. Speciālisti brīdina, ka tad, ja bērnam nauda nebūs vajadzīga, viņš varētu izvairīties no mājas pienākumiem, un tādā gadījumā pienākumu mācīšanas jēga zustu. Ko no tā var secināt? Nebūtu labi dot bērnam kabatas naudu kā atalgojumu par mājās paveiktajiem darbiem. ■

Zarnu nervu sistēma — mūsu ’’otrās smadzenes”?

VAI cilvēkam ir otras smadzenes? Daži teiktu, ka smadzenes ir tikai vienas — mūsu galvā —, un viņiem būtu taisnība. Tomēr cilvēka ķermenī ir kāds neironu tīkls, kas ir tik plašs, ka zinātnieki to ir nosaukuši par ’’otrajām smadzenēm”. Tās atrodas nevis galvā, bet galvenokārt vēderā. Šīs ’’smadzenes” ir mūsu zarnu nervu sistēma.

Uzņemtās pārtikas pārvēršana enerģijā no organisma prasa pūles un precīzi saskaņotu dažādu procesu darbību. Kaut arī smadzenes regulē visus organisma procesus, galveno kontroli pār gremošanas procesiem tās ir uzticējušas zarnu nervu sistēmai.

Lai gan cilvēka zarnu sistēma ir daudz vienkāršāka par smadzenēm, tā ir ārkārtīgi komplicēta. To veido aptuveni 200 līdz 600 miljoni neironu, un šis sarežģītais neironu tīkls atrodas gremošanas traktā. Zinātnieki uzskata, ka tad, ja zarnu nervu sistēmas darbs būtu jāveic smadzenēm, vajadzīgie nervu savienojumi būtu pārāk biezi. Grāmatā The Second Brain (Otrās smadzenes) ir teikts: ”Tas, ka [gremošanas sistēma] par sevi rūpējas pati, ir daudz drošāk un ērtāk.”

’’ĶĪMIJAS LABORATORIJA”

Gremošanas procesa norisei ir nepieciešami dažādi ļoti precīzi ķīmiski savienojumi, kuriem jāveidojas īstajā laikā un jātiek nogādātiem īstajā vietā. Profesors Gerijs Mo gremošanas sistēmu pat nosauca par ’’ķīmijas laboratoriju”. Tajā noritošie procesi pārsteidz ar savu sarežģītību. Piemēram, zarnu sieniņas klāj īpašas šūnas, kas analizē uzņemtās pārtikas ķīmisko sastāvu.

Šī informācija zarnu nervu sistēmai palīdz noteikt, kādi fermenti ir nepieciešami, lai ēdienu sašķeltu sastāvdaļās, ko organisms var absorbēt. Turklāt zarnu nervu sistēma nosaka ēdiena daļiņu skābumu un citas ķīmiskās īpašības un atbilstoši regulē vajadzīgo fermentu izstrādi.

Gremošanas traktu var salīdzināt ar konveijera līniju, kuru darbina galvenokārt zarnu nervu sistēma. Mūsu "otrās smadzenes” virza ēdienu pa gremošanas traktu, liekot muskuļiem gar gremošanas trakta sieniņām sarauties. Zarnu sistēma regulē šo muskuļu kontrakciju spēku un biežumu, lai viss process ritētu gludi kā pa konveijera lenti.

Zarnu nervu sistēma arī veic aizsardzības funkciju. Reizēm mūsu ēdienā var būt bīstamas baktērijas. Tāpēc nav brīnums, ka aptuveni 70 līdz 80 procenti limfocī-tu — būtiska imūnsistēmas daļa — atrodas tieši vēdera dobumā. Ja cilvēka organismā ar uzturu nokļūst liels daudzums patogēnu baktēriju, zarnu nervu sistēma ierosina spēcīgas muskuļu kontrakcijas, izraisot vemšanu vai caureju, ar ko lielākā daļa toksīnu tiek izvadīta ārā.

LABA SAZIŅA

Kaut arī izskatās, ka zarnu nervu sistēma var darboties patstāvīgi, tā cieši sadarbojas ar smadzenēm. Piemēram,

Zarnu nervu sistēma (attēlota zilā krāsa) atrodas gremošanas traktā

\

\

hormonu izstrādē, kuri smadzenēm ziņo, kad cilvēkam būtu jāēd un cik daudz būtu jāēd. Tā arī signalizē smadzenēm, kad cilvēks ir paēdis, un, ja viņš pārēdas, tā var izraisīt nelabumu.

Iespējams, jau pirms šī raksta izlasīšanas jums bija nojausma, ka starp gremošanas traktu un smadzenēm pastāv kāda saikne. Piemēram, vai jums ir gadījies ievērot, ka noteikti ēdieni uzlabo garastāvokli? Pētījumi liecina, ka tā notiek, kad zarnu nervu sistēma sūta smadzenēm īpašus signālus, kas aizsāk ķēdes reakciju, kura vairo mūsu labsajūtu. Iespējams, tas izskaidro, kāpēc cilvēkiem, izjūtot stresu, rodas vēlēšanās apēst kaut ko garšīgu. Zinātnieki meklē iespēju mākslīgi stimulēt zarnu nervu sistēmu, lai ārstētu depresiju.

Vēl viens smadzeņu un gremošanas sistēmas sadarbības piemērs ir sajūta, ko mēdz raksturot kā vēdera sažņaugšanos. Šāda sajūta var rasties, kad trauksmes vai stresa situācijā zarnu nervu sistēma liek asinīm aizplūst no kuņģa. Vēl viena reakcija uz stresu var būt nelabums, kas rodas tāpēc, ka smadzenes sūta zarnu sistēmai signālu, kas liek zarnām sarauties citādi kā parasti.

Kaut arī zarnu nervu sistēmu mēdz saukt par otrajām smadzenēm, tā nevar mūsu vietā domāt un pieņemt lēmumus. Citiem vārdiem sakot, zarnu sistēma būtībā nav smadzenes. Tā nevar mums palīdzēt sacerēt dziesmas, plānot savu budžetu vai pildīt mājasdarbus. Tomēr šī apbrīnojamā nervu sistēma zinātniekus nebeidz pārsteigt ar savu sarežģītību, un, iespējams, vēl daudz kas no tās nav izpētīts. Nākamreiz, kad sēdīsieties pie galda, lai ieturētu maltīti, brīdi padomājiet, kādi apbrīnojami procesi tūlīt sāksies jūsu gremošanas sistēmā — cik daudz informācijas tai būs jāapstrādā, cik daudz sarežģītu procesu tajā norisināsies un cik daudz darba būs vajadzīgs, lai viss ritētu saskaņoti.

Datorprogrammu izstrādātājs stāsta, kāpēc viņš tic Dievam

FANS JUJS, kas ir ieguvis matemātiķa izglītību, savas zinātnieka gaitas uzsāka Ķīnas Atomenerģijas institūtā, kas atrodas netālu no Pekinas. Tajā laikā viņš bija ateists un ticēja evolūcijas teorijai. Taču tagad Fans Jujs tic, ka dzīvību ir radījis Dievs. Atmostieties! viņam vaicāja par viņa ticību.

Nedaudz pastāstiet par sevi!

Es piedzimu 1959. gadā Ķīnā, Dzjansji provinces pilsētā Fudžou. Kad man bija astoņi gadi, valstī sākās tā saucamā kultūras revolūcija. Mans tēvs bija inženieris, un viņu nosūtīja uz kādu attālu, neapdzīvotu valsts reģionu būvēt dzelzceļu. Gadiem ilgi viņš mūs varēja apciemot tikai reizi gadā. Tajā laikā es dzīvoju kopā ar savu māti, kas strādāja par skolotāju pamatskolā, un šajā skolā mēs arī dzīvojām. 1970. gadā mums nācās pārcelties uz Liu-fanu Liņčuaņas apgabalā. Tas bija nabadzīgs lauku ciemats, kur pat trūka pārtikas.

Kādi bija jūsu ģimenes reliģiskie uzskati?

Manu tēvu neinteresēja ne reliģija, ne politika, savukārt mana māte bija budiste. Skolā man mācīja, ka dzīvība attīstījās evolūcijas ceļā, un es ticēju skolotāju teiktajam.

Kāpēc jūs ieinteresēja matemātika?

Matemātika mani piesaistīja, jo tās pamatā ir patiesības meklējumi loģisku spriedumu ceļā. Universitātē es iestājos 1976. gadā, īsi pēc revolūcijas vadoņa Мао Dzeduna nāves. Es izvēlējos specializēties matemātikā. Pēc maģistra grāda

iegūšanas es sāku strādāt. Es veicu matemātiskus pētījumus, kas bija saistīti ar atomreaktoru projektiem.

Kādi bija jūsu pirmie iespaidi par Bībeli?

1987. gadā es ierados ASV, lai studētu doktorantūrāTeksa-sas A&M universitātē. Es zināju, ka Amerikā daudzi tic Dievam un lasa Bībeli. Es arī biju dzirdējis, ka Bībelē ir daudz gudru padomu, tāpēc es nolēmu to izlasīt.

Tas, ko es lasīju Bībelē, man likās noderīgs. Tomēr dažas Bībeles daļas man bija grūti saprast, tāpēc es drīz vien pārstāju to lasīt.

Doma par Radītāju man bija kaut kas jauns, tāpēc es nolēmu šo jautājumu rūpīgi izpētīt

Kas atmodināja jūsu interesi par Bībeli?

1990. gadā pie manām durvīm pieklauvēja kāda Jeho-vas lieciniece, kas man no Bībeles parādīja, ka cilvēci gaida labāka nākotne. Viņa noorganizēja, lai mani apmeklē kāds laulāts pāris un palīdz man saprast Bībeli. Vēlāk Bībeli sāka mācīties arī mana sieva Lipina, kas agrāk Ķīnā bija vidusskolā pasniegusi fiziku un, tāpat kā es, bija ateiste. Mēs uzzinājām, kas Bībelē teikts par dzīvības izcelsmi. Doma par Radītāju man bija kaut kas jauns, tāpēc es nolēmu šo jautājumu rūpīgi izpētīt.

Lūdzu, pastāstiet par to sīkāk!

Tā kā es esmu matemātiķis, es biju mācīts aprēķināt dažādu notikumu varbūtību. Es arī zināju: lai dzīvība varētu rasties pati no sevis, olbaltumvielām jau bija jāpastāv iepriekš. Tāpēc es centos izskaitļot, cik liela ir varbūtība, ka olbaltumvielas varēja rasties nejaušības ceļā. Olbaltumvielas ir vienas no pašām sarežģītākajām zināmajām molekulām, un dzīvajās šūnās var būt tūkstošiem dažādu olbaltumvielu, kas ļoti precīzi mijiedarbojas savā starpā. Es, tāpat kā daudzi citi, sapratu, ka olbaltumvielu nejaušas rašanās varbūtība ir tik niecīga, ka tā faktiski n^iv iespējama. Lasot darbus pir evolūcijas teoriju, es neatradu apmierinošus skaidrojumus, kā pašas no sevis būtu varējušas rasties tik sarežģītas molekulas, nemaz nerunājot par dzīviem organismiem, kuru neatņemama sastāvdaļa tās ir. Visi fakti liecināja par Radītāja esamību.

Kas jūs pārliecināja, ka Bībele ir no Dieva?

Ar Jehovas liecinieku palīdzību mācoties Bībeli, es uzzināju, ka tajā ir daudz detalizētu pravietojumu, kas ir piepildījušies. Tāpat es izjutu, cik noderīgi ir Bībeles principi. Es domāju: ”Kā gan Bībeles sarakstītāji, kas ir dzīvojuši pirms tūkstošiem gadu, varēja pierakstīt pamācības, kas joprojām ir noderīgas?” Pakāpeniski es pārliecinājos, ka Bībele ir Dieva Raksti.

Kas vēl jūs pārliecina par Radītāja pastāvēšanu?

Domājot par to, cik sarežģīta ir apkārtējā pasaule, es pastāvīgi saskatu pierādījumus Radītāja esamībai. Pašreiz es izstrādāju datorprogrammas, un mani bieži pārņem izbrīns, cik pārākas par jebkuru datorprogrammu ir cilvēka smadzenes. Piemēram, mūsu smadzeņu spēja atpazīt runu ir unikāla. Lielākā daļa no mums viegli spēj saprast teikto, pat ja tas sastāv no aprautām frāzēm, to pavada smiekli, klepus, stostīšanās, akcents, atbalss, fona trokšņi vai skaņas defekti tālrunī. Kāds var domāt: ”Kas tur tik īpašs!” Bet datorprogrammu izstrādātāji tā nedomā. Pat labākā balss atpazīšanas programma tālu atpaliek no cilvēka smadzenēm.

Atšķirībā no pašiem sarežģītākajiem datoriem, mūsu smadzenes spēj atpazīt emocijas, atšķirt dažādus akcentus, kā arī noteikt runātājus pēc viņu balss īpatnībām. Programmu izstrādātāji pēta, kā datorprogrammu spēju saprast runu tuvināt cilvēka smadzeņu iespējām. Es esmu pārliecināts, ka, to darot, viņi patiesībā pēta Dieva radīto.

EŅĢELI

Eņģeļi ir attēloti literāros darbos, gleznās un filmās. Bet kas ir eņģeļi, un kāds ir viņu uzdevums?

Kas ir eņģeļi?

kas teikts BĪBELĒ. Pirms Dievs radīja materiālo Visumu un pirmos cilvēkus, viņš jau bija radījis saprātīgas būtnes, kas ir augstākas nekā cilvēki. Tās ir daudz varenākas par mums, un, tāpat kā Dievs, tās dzīvo sfērā, kas mums nav sasniedzama un saredzama. (ījaba 38:4, 7.) Bībelē šīs augstākās būtnes ir sauktas par eņģeļiem un gariem. (Ebrejiem 1:13,14.)*

Cik daudz ir eņģeļu? To skaits ir milzīgs. Ap Dieva troni ir "miriāžu miriādes” jeb

* Bībelē ir atklāts, ka daļa eņģeļu sacēlās pret Dievu, un šie ļaunie eņģeļi ir nosaukti par dēmoniem. (Lukas 10:17—20.)

"desmitiem tūkstošu reižu desmitiem tūkstošu” eņģeļu. (Atklāsmes 5:11, zemsvītras piezīme.) Ja šie vārdi jāsaprot burtiski, tad eņģeļu ir simtiem miljonu.

"Es paskatījos un izdzirdēju daudzu eņģeļu balsi, kuri bija ap troni, ..to skaits bija miriāžu miriādes un tūkstošu tūkstoši.”

(Atklāsmes 5:11.)

Ko eņģeļi darīja senatnē?

KAS teikts Bībelē. Eņģeļi bieži kalpoja par Dieva pārstāvjiem un vēstnešiem.* Tāpat Bībelē ir stāstīts, ka Dieva uzdevumā viņi veica brīnumus. Dievs sūtīja eņģeli, lai svētītu Ābrahāmu un apturētu viņu, kad viņš grasījās upurēt savu dēlu īzāku. (1. Mozus 22:11—18.) Kāds eņģelis parādījās Mozum degošā krūmā, lai paziņotu vēsti, kas

* Bībeles senebreju un grieķu oriģināltekstā lietotie vārdi, kas tulkoti "eņģelis", nozīmē "vēstnesis”.

izmainīja Mozus dzīvi. (2. Mozus 3:1, 2.) Kad pravietis Daniēls bija iemests lauvu bedrē, "Dievs sūtīja savu eņģeli un aizturēja lauvām rīkli”. (Daniēla 6:22.)

"Tā Kunga eņģelis viņam [Mozum] parādījās uguns liesmā, kas izšāvās no ērkšķu krūma.” (2. Mozus 3:2.)

Bībeles atbildes uz citiem jautājumiem var atrast vietnē www.jw.org/lv

Ko eņģeļi dara tagad?

KAS TEIKTS BĪBELĒ. Mēs nevaram zināt visu, ko eņģeļi mūsdienās dara. Tomēr no Bībeles izriet, ka viņi ir iesaistīti tajā, lai palīdzētu godprātīgiem cilvēkiem iepazīt Dievu. (Apustuļu darbi 8:26—35; 10:1—22; Atklāsmes 14:6, 7.)

Jehova patriarham Jēkabam sūtīja sapni, kurā eņģeļi kāpa augšup un lejup pa kāpnēm. To viens gals atradās uz zemes, bet otrs — sniedzās debesīs. (1. Mozus 28:10—12.) Šis sapnis norādīja, ka Dievs Jehova saviem eņģeļiem dod dažādus uzdevumus, lai tie palīdzētu viņa uzticīgajiem kalpiem uz zemes. (1. Mozus 24:40; 2. Mozus 14:19; Psalms 34:8.)

"Lūk, uz zemes bija kāpnes uzslietas, bet to augšgals sniedzās debesīs, un lūk, Dieva eņģeli kāpa pa tām augšup un lejup.”

(1 Mozus 28:12.)

DAUDZIEM zīdītājiem, kas mīt aukstos ūdeņos, ir biezs, siltumizolējošs zemādas tauku slānis. Taču jūrasūdrs izmanto citu metodi — viņam siltumu palīdz saglabāt biezs kažoks.

Pārdomām. Jūrasūdram ir biezāks un blīvāks kažoks nekā jebkuram citam zīdītājam. Tajā ir ap 155 tūkstošiem matu uz vienu kvadrātcentimetru. Kad ūdrs peld, viņa pavilnā saglabājas gaisa slānītis, kas aukstajam ūdenim neļauj saskarties ar ādu un laupīt ķermeņa siltumu.

Zinātnieki uzskata, ka no tā, kā ir veidots jūrasūdra kažoks, daudz ko var mācīties. Viņi ir veikuši eksperimentus ar mākslīgajām kažokādām, mainot to spalvu

garumu un blīvumu. Pētnieki secināja, ka, "jo blīvāka un garāka ir spalva, jo labāk tā atgrūž ūdeni”. Tas nozīmē, ka jūrasūdram ir no tiesas silts un ūdensnecaurlaidīgs kažoks.

Zinātnieki cer, ka viņu pētījumi veicinās jauna tipa ūdensnecaurlaidīgu audumu izstrādi un ražošanu. Nav izslēgts, ka drīz vien nirēji, kam jānirst aukstos ūdeņos, to darīs kažokādas hidrotērpos — tādos, kas līdzinās jūrasūdra kažokam.

Kā jūs domājat? Vai jūrasūdra unikālais kažoks ir radies evolūcijas ceļā, vai arī tas ir radīts?

Šī žurnāla numura B'bele tiešsaistē

un iepriekšējo .vairāk nekā 130

numuru bezmaksas valodās

lejupielāde

Apmeklējiet www >w.org/lv

vai nolasiet šo kodu

Content

Vai Bibele ir no Dieva

VĒL ŠAJĀ NUMURĀ

MATERIĀLI INTERNETĀ

Vai tā tiešām ir ’’Dieva iedvesmota”?

Zinātniskā precizitāte

Precīzi nākotnes paredzējumi

Atbildes uz svarīgiem dzīves jautājumiem

Iepazīstiet Bībeles autoru

PROBLĒMA KAS JUMS JĀZINA

Zarnu nervu sistēma — mūsu ’’otrās smadzenes”?

Datorprogrammu izstrādātājs stāsta, kāpēc viņš tic Dievam

EŅĢELI