Raudive Konstantīns

Nedzirdamais kļūst dzirdams

KONSTANTĪNS RAUDIVE

NEDZIRDAMAIS KĻŪST DZIRDAMS

.

satura rādītājs

Prof. Dr. Gcbharda Freja ievadvārdi "5"………………………………………………… 11

IEVADS……………………………………………………………………………………………. 15

Par neapzinātā hipotēzi…………………………………………………………………………. 17

Par garu hipotēzi……………………………………………………………………………….. 23

Pirmā saskarsme ar fenomenu……………………………………………………………….. 27

Pirmie soļi fenomena pasaulē………………………………………………………………… 31

Kā dzirdam balsis………………………………………………………………………………… 32

Mikrofona balsis…………………………………………………………………………………. 35

Radio balsis……………………………………………………………………………………… 37

Radio-mikrofona balsis………………………………………………………………………… 41

Atbildes uz jautājumiem……………………………………………………………………….. 45

Balsu runas veids………………………………………………………………………………. 47

Par balsu atskaņošanu………………………………………………………………………….. 49

BALSU TEIKTAIS, IEDALĪTS PĒC MOTĪVIEM………………………….. 51

1.  Māte……………………………………………………………………………………………… 54

2.  Krustmāte……………………………………………………………………………………… 59

3.  Tekla-Moņa…………………………………………………………………………………… 60

4.   Aļoša-Aleksis………………………………………………………………………………… 63

5.  SoņaS…………………………………………………………………………………………… 66

6.   Eilīna F…………………………………………………………………………………………. 67

7.  Margareta Petraucka……………………………………………………………………….. 68

8.  Citi tuvi draugi:………………………………………………………………………………. 85

Kazimirs Ļuta — Jūlijs Rupais — Marta— Matilde — Dr.Oskars Loritss — Umberto Lomanis — Stikuts — Konstantins Čakste — Arvīds (Arvis) T. — Jānis Veinbergs — Grizāns — Razna — Gražuji

9.  Latgale — Latvija — latvieši…………………………………………………………….. 98

10. Rakstnieki un mākslinieki……………………………………………………………… 101

I.latviešu rakstnieki……………………………………………………………………. 101

Sprūdžs — Akurāters — Poruks — Skalbe — Lācis — Veselis — Rainis — Virza — Grīns — Čaks — Cedriņš — Mediņš — Veldre — Zeibolts — Ziemeļnieks — Kvālis — Endzelīns

II.citu tautu rakstnieki……………………………………………………………….. 111

Ortega—Garens — Lorka — Unamuno — Servantess—Tolstojs — Dostojevskis—Stepuns — Buņins—Gorkijs—Krigers—Nīcše—

Šekspīrs — Piīstlijs — Hemingvejs — Gēte — Rilke — Barlahs — Heidenštams — Dominiks — Dekarts

11. Psihologi un parapsihologi…………………………………………………………….. 116

Jungs — Freids — Dāle — Findlejs — Viklands — Lodžs — Eiduks

12.  Valstsvīri…………………………………………………………………………………….. 120

Kencdijs — Čerčils — Ļeņins — Staļins — Trockis — I litlers — Musolini — Ulmanis

13.  "Mūsu ir tūkstoši."……………………………………………………………………….. 126

14.  Balsu partnerattiecības ar eksperimentētāju……………………………………….. 129

Lūgumi pēc kontakta — Klātbūtne istabā (133) — Pozitīvi un negatīvi spriedumi (135) — Laimes vēlējumi (138) — Tieša reakcija uz uzrunu (140)

15.  "Mēs esam šeit — mēs redzam — mēs dzirdam"………………………………. 148

16.  Patstāvība un spēja spriest……………………………………………………………… 152

17.  Paļāvība — Palīdzība — Padoms……………………………………………………. 157

18.  "Ar labunakti" —aicinājumi uz atpūtu un miegu……………………………….. 165

19.  Pateicība……………………………………………………………………………………… 168

20.  Reliģiska un ētiska tematika…………………………………………………………… 169

Mūsu Tēvs debesīs — Upuris un lūgšana — Kristus — Velns — Pagāniski priekšstati — Ticība — Draudzība — Godbijība — Drosme — Mīlestība

21.   Balsu attiecības ar zemes dzīvi……………………………………………………….. 175

Laika apstākļi — Mēness — Pasaulīgas vēlmes

22.   Šaipus un viņpus — Antipasaule — Pāreja — Tilts………………………….. 180

23.   Dzīves tuipināšanās pēc nāves — Nāve un mirušie…………………………… 188

24.  Ziņojumi par apstākļiem balsu pasaulē…………………………………………….. 195

"Mēs nedrīkstam stāstīt" — Pozitīvais — Ciešanas — Miršanas iedarbība pēc nāves

25.  Transporta līdzekļi — Ceļojumi — Vietvārdi……………………………………. 203

Rīga — Upsala — Asūne — Ikšķile

26.   Spīdola……………………………………………………………………………………….. 210

27.  Tehniski jautājumi………………………………………………………………………… 215

Radio — Radars — Raidstacijas — Norādes

LĪDZSTRĀDNIEKU VEIKTO IERAKSTU REZULTĀTI……………… 226

(F.ksperimentālie ieraksti Nr. 1—27)

1.  Dipi. phys. Bernhards Veiss……………………………………………………………. 227

2.  Būvuzņēmējs K. Līdums…………………………………………………………………. 233

3.  Šveices Parapsiholoģijas biedrība……………………………………………………… 235

I l'liil. mag. Irma Miltcre…………………………………………………………………….. 244

A Morgentālere, skolotāja…………………………………………………………….. 247

(> A Morgentālere, skolotāja………………………………………………………………. 250

/ Di mcd. Arnolds Reinke…………………………………………………………………… 251

H I Šērers, elektrotehnikas meistars / G.Inhofens, fotogrāfs……………………. 253

'> I )r.med.F.Nēgeli, psihiatrs /

Katarīna Nāgere, parapsiholoģe……………………………………………………… 257

10. Gcrds Krāmers, augstskolas pasniedzējs/

I leidija Krāmcra kundze……………………………………………………………….. 260

II I )r. med. dent. R. Cimermanis…………………………………………………………. 264

12.  l)r. med. Arnolds Reinke………………………………………………………………. 266

13.  l)r. med. Arnolds Reinke………………………………………………………………. 268

14.  A. Morgentālere, skolotāja……………………………………………………………. 271

15.  Dr. phil. Zenta Mauriņa, rakstniece………………………………………………… 273

16.  Fridrihs Jirgensons………………………………………………………………………. 279

17.  Valērijs Tarsis, rakstnieks…………………………………………………………….. 283

18.  K. Bauers, dziedātājs……………………………………………………………………. 288

19. F. Šērers, elektrotehnikas meistars………………………………………………….. 291

20.  Mūzikas profesors Atis Teihmanis………………………………………………… 299

21.  Prof. Dr. Hanss Bcnders / Dr. F. Kargers, fiziķis…………………………….. 304

22.  Šveices Parapsiholoģijas biedrība………………………………………………….. 308

23.  Hervarts fon Gijoms, izdevējs……………………………………………………….. 316

24.   Kornēlija Brunnere, psiholoģe /

N. fon Mūralta, parapsiholoģe……………………………………………………….. 318

25.  Valērijs Tarsis, rakstnieks / Dr. med. H. Dītriha………………………………. 321

26.   Prof. Dr. med. Verners Brunners /

Ida Bjanki / Pēteris Rutishauzers……………………………………………………. 324

27.   Helēna Šmīdheinija, grafoloģe /

Katrīna Bolli……………………………………………………………………………….. 330

REZULTĀTI EKSPERIMENTOS AR PARTNERIEM………………….. 334

Māte (335) — Tekla (336) — K. G. Jungs (337) — Margareta P. (338) — Gebhards Frejs (341) — Ed. Virza (343) — Kārlis Skalbe (344) — Vilis Lācis (344) — Izmēģinājuma persona A. Morgentālere (345) — Izmēģinājuma persona Ilze Dīrše (347) — Izmēģinājuma persona Dr. Vilhelmīne Anekina (348) — Oscilogrāfa ieraksts ar elektrotehniķi Fēliksu Šēreru (350) — Izmēģinājuma persona Valērijs Tarsis (354) — Izmēģinājuma persona Dr. Zenta Mauriņa (359)

NOSLĒGUMS………………………………………………………………………………… 364

PERSPEKTĪVA……………………………………………………………………………… 369

DOKUMENTĀCIJA………………………………………………………………………. 372

(Apstiprinājumi Nr. 1—30)

Fizikas profesors Aleksis Šneiders:

Balsu fenomena izpēte………………………………………………………………………… 372

1.  Dr. Teo Lohers…………………………………………………………………………….. 378

2.  Būvuzņēmējs K. Līdums……………………………………………………………….. 382

3.  KatarinaNāgere, parapsiholoģe……………………………………………………….. 382

4.  Dr. med. Hanss Nēgeli, psihiatrs…………………………………………………….. 383

5.  J. M. Meijers-Valtisbīls, Dipi. phys………………………………………………… 387

6.  Dr. R. Facers, rīkstnieks………………………………………………………………… 388

7.  Phil. mag. Irma Millere………………………………………………………………….. 389

8.  A. Morgentālere, skolotāja…………………………………………………………….. 390

9.  Dr. med. Arnolds Reinke………………………………………………………………. 392

10.  G. Inhofens, fotogrāfs…………………………………………………………………… 394

11.  F. Šērers, elektrotehnikas meistars………………………………………………….. 395

12.  Dr. med. dent. R. Cimermanis………………………………………………………… 396

13.  Dr. phil. Zenta Mauriņa, rakstniece…………………………………………………. 398

14.  Valērijs Tarsis, rakstnieks……………………………………………………………… 405

15.  Valērijs Tarsis, rakstnieks……………………………………………………………… 407

16.  K. Bauers, dziedātājs……………………………………………………………………. 408

17.  Mūzikas profesors Atis Teihmanis…………………………………………………. 410

18.  Hcrvarts fon Gijoms, izdevējs………………………………………………………… 411

19.  Kornēlija Brunnere, psiholoģe……………………………………………………….. 412

20.   N. fon Mūralta, parapsiholoģe……………………………………………………….. 414

21.   Helēna Šmīdheinija, grafoloģe / Katrīna Bolli………………………………….. 418

22.   V. A. Rolle, fiziķis un teologs……………………………………………………….. 418

23.   Herta Vitmane-Kiršbauma, rakstniece…………………………………………….. 421

24.   Inženieris Helmuts Hērings / Heidelore Hēringa………………………………. 424

25.   Margo Fētke……………………………………………………………………………….. 425

26.   RutaŠūrihta…………………………………………………………………………………. 425

27.   Phil. mag. Irēna Melle………………………………………………………………….. 425

28.   H. Bjeri, skolotājs………………………………………………………………………… 426

29.   Fridrihs Jirgensons………………………………………………………………………. 427

30.   Ilze Dīrše……………………………………………………………………………………. 429

31.   Dr. mcd. Vilhelmīne Š. Anekina……………………………………………………. 429

32.   Džordžo Alberti, Milāna……………………………………………………………….. 431

NOKLAUSĪŠANĀS TESTI…………………………………………………………… 433

ievadvārdi

Prof. Gebhards Frejs Bekenrida (Šveice)

Konstantinam Raudives kungam, Upsalā (Zviedrija). Pašlaik Bad Krocingenā.

Godātais Raudives kungs,

Pirmais jautājums, kas mani nodarbināja attiecībā uz Jūsu augstākajā mērā vērtīgajiem eksperimentiem, bija jautājums par balsu fenomenu faktiskumu un par balsu ierakstīšanas tehniku.

Es uzmanīgi izlasīju publikāciju laikrakstā"Die andere Welt". No kāda aculiecinieka, kurš šo fenomenu pie Jums studējis, es uzzināju sīkākas detaļas, un tas man ievērojami palīdzēja. Es iepazinos ar šī liecinieka slēdzienu, kurā ikviens teikums atbilst manis paša domām. Visbeidzot man bija iespēja arī pašam dzirdēt magnētiskajā lentē ierakstītu fragmentu no Jūsu, kā man tika teikts, jau 60 000 piemēriem. Neraugoties uz relatīvi stiprajiem blakus trokšņiem, es varēju skaidri un viennozīmīgi saprast dažus vārdus un teikumus. Man kāda lieta var būt ērta vai neērta, taču man nav tiesību apšaubīt šī fenomena faktiskumu. Jūsu pētījuma nozīme visas parapsi- holoģiskās izpētes ietvaros man ir skaidra, un es jūtos Jums pateicību parādā, ka Jūs uzņematies tik lielas pūles, sperot pirmos soļus jaunatklātā zemē.

Protams, ka tad tūlīt uzmācas jautājums, kas tad ir šo vārdu un teikumu autors. Es apaļus 35 gadus esmu nodarbojies ar parapsiholoģijas studijām, un vēl ilgāku laiku — ar apziņas dziļāko slāņu psiholoģijas problēmām.

Esmu pazīstams ar "zemapziņas supersasniegumiem", tendencēm uz autonomu kompleksu personificēšanu, "personības daļu" veidošanos, telepātiju, gaišredzību un dvēseles dziļāko slāņu telekinētiskajām izpausmēm.

Tagad, apdomājot to, ka balsis runā piecās vai sešās dažādās valodās, viena teikuma ietvaros bieži izmantojot vairākas valodas, ka eksperimentētāju vai viņa līdzstrādniekus balsis bieži uzrunā vārdā, ka tās nereti nosauc savu vārdu un norāda uz situācijām no savas pagājušās Zemes dzīves, kas nav zināmas nevienam no klātesošajiem, domājot par to, cik zibenīgi balsis mainās, par to faktu, ka balsis magnētiskajā lentē ierakstās arī jūsu prombūtnē, pat tukšā istabā, ja vien ierakstīšanas aparatūra ir ieslēgta — tad man sev jājautā: kuram gan apziņas dziļāko slāņu psihologam pietiek zinātniskā materiāla, lai šo fenomenu etioloģiski skaidrotu kā cēlušos no Jūsu vai citu dzīvo cilvēku zemapziņas? Ja kāds norāda uz daudzajiem elektromagnētiskajiem viļņiem, ko rada radio un televīzijas raidītāji, paliek neizskaidrots tas fakts, ka balsis dod konkrētas atbildes uz jautājumiem un komentē tikko notikušas sarunas. Viss, ko esmu lasījis un dzirdējis, man liek izdarīt pieņēmumu, ka cerēt pilnā apjomā izskaidrot šo fenomenu var tikai, balstoties uz hipotēzi, ka balsis nāk no transcendentālām, personīgām būtnēm.

Tas, kā tieši šie fenomeni īstenojas, vēl ir pilnīgi miglā tīts. Piemēram, norādot uz seansos novērojamo tā saukto "tiešo balsu" faktu, detalizēta salīdzināšana parādīs, ka atšķirību starp šiem abiem fenomeniem ir vairāk nekā līdzību.

Ar draudzīgiem sveicieniem Jūsu padevīgais

Gebhards Frejs

Biogrāfiska uzziņa

Prof. Dr. Gebhards Frejs, dzimis 1905. gada 24. martā Fihtenšteigā (Šveicē), miris 27.10.1967. Profesors filozofiski teoloģiskajā Bekenridas (Šveicē) priesteru seminārā. Lasījis lekcijas filozofijā un salīdzinošajā reliģijas zinātnē K. G. Junga institūtā Cīrihē, Sanktgallenas Tirdzniecības augstskolā un Praktiskās psiholoģijas institūtā Cīrihē. — "Šveices filozofiskās biedrības" prezidents no 1959. līdz 1961. gadam; viens no Cīrihes K. G. Junga institūta dibinātājiem; Starptautiskās katoļu parapsihologu biedrības (tagad sauktas "Imago Mundi") prezidents no 1958. līdz 1966. gadam; viens no laikraksta "Neue Wissenschaft" ("Jaunā zinātne") izdevējiem un krājuma "Grundfragen der Psychologie" ("Psiholoģijas pamatjautājumi") izdevējs. — Prof. Frejs ir visnozīmīgākais Šveices parapsihologs, kas kļuvis pazīstams ar saviem pētījumiem "Dubultnieki un smalkās matērijas problēmas" ("Neue Wissenschaft" IV), "Reinkarnācija un katoļticība" ("Schweizer Rundschau", 1947. gada jūnijs), "Parapsiholoģijas problēmas" ("Studio Basel", 1954), "Nāves baiļu un to pārvarēšanas psiholoģiskie aspekti" ("Anima", 1956), "Zemapziņas pētniecības nozīme" ("Schvveizer Rundschau", 1943/44), "Vērtēšanas problēma parapsiholoģijā" ("Neue Wissen- schaft", VII, 57/58), "K. G. Junga psiholoģijas pamatidejas" ("Ann. Philos. Gesellsch. Innerschw.", 4, 1948), kā arī lielu skaitu citu rakstu, kas veltīti parapsiholoģijas un apziņas dziļāko slāņu psiholoģijas jautājumiem. — Profesors Frejs ir pārliecināts empīriķis: mums esot jāturas pie tā, "ko esam dzirdējuši un redzējuši un aptaustījuši". Freja parapsiholo- ģisko pētījumu nozīmi Verners Meijers rezumē sekojoši: "Freja darbi parapsiholoģijā ir vērā ņemams ieguldījums tās absolūti metafiziski tukšās telpas pārvarēšanā starp absolūto transcendentu Dievu un absolūto šīs pasaules radījumu, tās tukšās telpas, kurā noslāpst pašas labākās lūgšanas. Dieva klātbūtne un aizsniedzamība kjūst iespējamāka, ja ir pierādīts, ka viņpus materiālās pasaules nesākas Nekas — tāpat kā viņpus nāves…"

Šīs grāmatas autors pateicas profesoram Freja kungam par viņa pausto nostāju attiecībā uz balsu fenomenu, kuru viņš dzirdējis un sapratis. Balsu būtnes runā ar mums "jaunā valodā": tas apgāž daudzas ierastas domāšanas shēmas un paver jaunus aspektus un ceļus parapsiholoģijas pētniecībā.

ievads

Šaja gramata aprakstītie eksperimenti dažā ziņā nozīmē uzdrīkstēšanos; taču būtībā mēs izdarām šādu uzdrīkstēšanos ikreiz, uzsākot jaunu ceļu, kuru pirms mums vēl neviens nav atklājis un gājis. Pētnieka uzņēmība te apvienota ar nebeidzamu pazemību pret jaunām patiesībām un atziņām.

Mūsu cilvēciskā eksistence ir vienpusīgi vērsta uz cieto, ierobežoto, izmērāmo un aprēķināmo. Sekojošā liecība par mīklainas izcelsmes balsīm mūs aicina izmainīt mūsu ierastās domāšanas shēmas un vērst to uz brīvām, nesaistītām kosmiskām enerģijām, uz garīgām būtnēm, par kurām mēs taču arī paši pēc nāves varam kļūt.

Protams, tas skan fantastiski, ja mēs apgalvojam, ka ar magnētiskās lentes palīdzību esam stājušies kontaktos ar viņpasauli, respektīvi, ar mirušajiem. Taču mūsdienās, laikā, kad mūsu ricībā ir kaut cik atbilstoši tehniskie palīglīdzekļi, faktus iespējams eksperimentāli pārbaudīt un no fantāzijas jomas pārcelt īstenībā. Magnetofons, radio un mikrofons mums šos faktus nodod bezpersoniski, un to objektivitāte ir pilnīgi neapšaubāma.

Tiesa, pētījuma pašreizējā stadijā minētais kontakts ir tikai maigs un gaistošs jaunās īstenības pulsa sitiens, kuru mēs pieredzes trūkuma un tehnisko palīglīdzekļu nepiemērotības dēļ spējam uztvert tikai fragmentāri. Tomēr šajā grāmatā aprakstītās balsis spēj mums pavērt jaunu dvēselisku perspektīvu, neatkarīgi no tā, kā mēs tās interpretējam, skaidrojam un saprotam.

Cilvēkam piemīt savādi sīksta īpašība: vēlme izdibināt paša likteni gan sevī pašā, gan ārpus sevis paša robežām. Mēs

mirstam dzīvojot; jo dzīvības un nāves jēdzieni ietver nākamību, kas mūs sagaida.

No fragmentiem, kurus mēs dzirdam šeit aprakstīto eksperimentu laikā, mēs varam izveidot sev zināmu priekšstatu par šiem jautājumiem. Pētniecības darba gaitā es nonācu pie uzskata, ka paralēli bioloģiski fiziskajam cilvēkam, kas ir mūsu šīszemes eksistences veids, pastāv otra pakāpe: psihiski garīgais cilvēks, kura darbošanās kļūst brīva tikai pēc nāves. Šis psihiski garīgais cilvēks cenšas ar radioviļņu palīdzību uzbūvēt tiltu starp savu pasauli un mūsu šīszemes eksistences formu. Tātad viņš no savas puses tiecas pēc šī kontakta, kas ved mūs uz jaunu īstenību.

Par lietu patieso stāvokli spēs spriest tikai tas, kurš pats nokāps šajos cilvēka esības grūti pieejamajos slāņos, kuros mēs nevaram saskatīt ne gala, ne sākuma, bet tikai mūsu pašu un mūsu dzīvības nepieciešamību virzīties uz priekšu. Patiesi Esošā būtība ir universāla forma gan viens-otrā, gan viens- pēc-otra modalitātēm, tātad Māksla, kas vieno visu vienā un vienu visā.

Visnotaļ iespējams, ka šī balsu pētīšana kādu dienu nesīs tādus rezultātus, kas pieskaras visaugstākajam un pēdējam, ko cilvēks meklējis un joprojām meklē —, proti, jautājumam: kas es esmu, un kurp es eju? Saskaņā ar šo, nāve nebūtu nekas cits kā metamorfoze jeb pārvērtība, uzsākot jaunu attīstības līniju.

Šī doma, kā arī pūliņi kontaktēties ar tā sauktās viņpasaules iemītniekiem, nepieder šodienai. Kopš neatminamiem laikiem cilvēce ir nopūlējusies ar viņpasaules ideju un mēģinājusi radīt sev vizuālus vai akustiskus priekšstatus par to. Lai atminamies kaut vai tikai seno indiešu, grieķu un kristiešu reliģiskos pārdzīvojumus. Līdzīgas atziņas parādās arī tā saucamajā spiritismā, okultismā un vēlāk — antroposofijā.

Šajā pētījumā iets cits ceļš: tā pamatā ir akustika, un tas ved uz empīriski pierādāmu īstenību, kam ir reāls pamats

un kas psiholoģiskajai pētniecībai paver jaunas perspektīvas. Mēs mēģinām gūt ieskatu šajā pagaidām vēl nepazīstamajā īstenībā. Šāds ieskats ne tikai izmaina mūsu priekšstatus un psihiskās darbošanās veidu, bet arī norāda mums uz neapjaustiem spēkiem, kas valda mūsos un pār mums.

Eksaktas orientācijas cilvēki tic, ka arī šāda veida problēmas iespējams risināt, balstoties empīrikā. Šī grāmata ir šāda mēģinājuma apraksts.

Problēmas risinājums meklējams divos virzienos:

1.  Jaunu atziņu gūšana par neapzināto kā dominējošu pār apzināto.

2. Jaunu aspektu izvirzīšana garu hipotēzes labā, kurai balsu fenomens dod spēcīgu atbalsta impulsu.

1. Par neapzinātā hipotēzi

Balsu eksistenci mēs fiksējam klausoties; atkārtošanas metode dara iespējamu atšifrēšanu un pārbaudi. Balsu fenomens attiecībā pret klausītāju ir suverēns, jo tas ar radio vai mikrofona starpniecību parādās uz magnētiskās lentes. Tā šī parādība iegūst savu objektivitāti. Ikviens var to uztvert un, izpildot zināmus priekšnoteikumus, stāties ar to kontaktā.

Eksperimentējot ar balsīm, netika novēroti spontanitātes gadījumi. Fenomens allaž iestājas vienmērīgi un stingri saglabā savas īpatnības. Tāpēc balsis iespējams atšķirt no trokšņiem, ko izraisa dažādi atmosfērā pastāvoši avoti. Šīs pazīmes, kuras atkārtojas un kuras nav iespējams sajaukt ne ar ko citu, ir nodrošinājums pret psihoakustiskiem māņiem un šabloniskajiem "radio argumentiem", kuros savas nostājas pamatošanai izmanto apriorais skepticisms.

Tā kā balsu fenomenam ir empīrisks raksturs, pašas no sevis atkrīt aizdomas par trikiem, krāpšanu un pašapmānu, kuras citos gadījumos vērš pret parapsiholoģiskajiem fenomeniem. Balsu fenomenam iespējams izsekot ar zinātnisku eksaktumu.

Ir pazīstams fakts, ka cilvēkam piemīt spēja iedarboties uz masu, neveicot fiziskas darbības. Šo dvēseles īpašību sauc par psihokinēzi. Rains un viņa sekotāji uzskata, ka neapzinātie dvēseles spēki ir pamatfaktors, kas stāv aiz parapsiholoģiskajiem fenomeniem. Šis uzskats radīja pārliecību, ka neapzinātais mūsos ir tikpat patstāvīgs kā apzinātais, ka abi dvēseles slāņi var būt pretrunā, un ka dažāda veida parapsiholoģiskās problēmas ir pakārtotas neapzinātā darbībai. Tātad arī balsu fenomena atslēga mums būtu jāmeklē neapzinātā valstībā. Šī pārliecība pieder pie asprātīgākajām racionālistiskajām hipotēzēm, gandrīz vai pie tendences cilvēku skaidrot caur pašu cilvēku.

Prof. Hanss Benders, kurš pārstāv šo hipotēzi jau trīsdesmit gadus, savā rakstā "Par ārpusjuteklisko uztveri" (1936; 34.—35. Ipp.) izteicies: "Tendence uz personības sintēzi no disociētiem, psihiskiem satura elementiem ir bieži novērojama pie pilnīgi normālām personām automātiskās rakstīšanas vai burtošanas gadījumos. Parasti impulss veidot šādas personifikācijas atrodas kādos apkārtējās vides suģestējošos faktoros, gadījuma rakstura ierosmēs, kuras cilvēks uzņem kā kristalizācijas kodolus visfantastiskākajiem veidojumiem. Spiritisma seansos šādi personību atainojumi bieži uzdodas par nelaiķu inkarnācijām un pūlas sniegt identitātes pierādījumus. Retos gadījumos tie uzrāda tādu pārsteidzošu daudzumu verificējamu datu, ko no medija nevarētu iegūt parastā, jutekliskā ceļā."

Trīsdesmit gadus vēlāk prof. Benders savā rakstā "Me- diumistiskas psihozes" ("Parapsychologie", 1966., 574.— 604. Ipp.) mēģina spiritiskos fenomenus skaidrot no patoloģijas aspekta. Spiritisko praksi viņš apzīmē par "psihomotoriskiem automātismiem" un skaidro to ar "cauruli, pa kuru uzkāpj neapzinātais": ticēt tam, ka spiritisti stājoties kontaktā ar viņpasauli, esot maldīgi, jo spiritiski pieņēmums, ka mēs sastopoties ar svešu inteliģenci, "gariem", ceļoties no tendencēm personificēt neapzināto, un šos fenomenus veicinot paranormāli apdāvināti automātisti. Šķietamais kontakts ar aizgājējiem tātad visnotaļ būtu uzskatāms par patoloģisku fenomenu: "Pārliecībā, ka iespējams sazināties ar aizgājušajiem, daudzi rod atbalstu un cerību, un savu uzskatu aizstāvībai var atsaukties uz literāri vērtīgiem materiāliem, kuros dokumentētas šādas "vēstis no viņpasaules"." (576. Ipp.). īsāk sakot, ar psihiatriskās literatūras un paša novērojumu palīdzību profesors Benders nonāk pie secinājuma, ka spiritistu praktizētie seansi uzskatāmi par mediumistiskām psihozēm.

Funkcijas, ko provocē šādi zemapziņas procesi, profesors Benders sauc par "psihiskiem automātismiem". Tajos viņš izšķir motorisko un sensorisko formu. Motoriskā funkcija izpaužas neapzinātajos kustību procesos: automātiskajā rakstā, galdiņa kustināšanā, klauvēšanā utt. Sensoriskā forma izpaužas vīzijās, balsīs vai haotiskos māņu pārdzīvojumos. Kā klasisku piemēru profesors Benders min gliemežvāku, kas kā stimuls izraisa akustiskas pseidohalucinācijas. Akustiskās halucinācijas viņš uzskata par retu parādību spiritiskajā praksē. Gan spiritistu, gan mistiķu pieredzētās akustiskās balsis viņš apzīmē kā akustiskus māņu iespaidus uztverē. Tas viss tiek skaidrots kā "triks no neapzinātā, kurš izmanto nepiekukuļojamo prātu tad, kad pacienta kritisko saprātu agrākās procedūras vairs nepārliecina zīme, kas norāda uz šādu spiritisku adeptu savdabīgo sašķeltumu" (584. Ipp.).

Profesors Benders spiritisma hipotēzi tātad noliedz kā patoloģisku, tā izslēdzot jebkuru diskusijas iespēju. No viņa uzskata izriet, ka spiritisti ir cilvēki ar patoloģiskiem sarežģījumiem, kuriem nepieciešama psihiatriska terapija. To viņš ilustrē ar paša novērojumiem, no kā izdara šādu secinājumu: "Te atkal ir skaidri redzams afektīvais satricinājums, ko izraisījusi pārprastā viņpasaules pieredze, un balsu funkcionālais atkarīgums no progresējošās patstāvīgoto kompleksu veidošanās, kam par iemeslu ir naktīm ilgā svārsta šūpināšana" (599. Ipp.).

Sekojoši, profesors Benders ar savu rakstu grib pateikt, ka spiritisma hipotēze ir sava veida psihiska slimība, kuru viņš mēģina skaidrot ar psihisku automātismu palīdzību, turklāt viņš nožēlo, ka šos automātismus psihologi lielākoties atstāj bez pienācīgas ievērības. Viņa raksts noslēdzas ar šādu konstatējumu: "Māņticīgās nostājas, kas balstās uz pārprasto komunikāciju ar "gariem", ir plaši izplatītas un, kā šie gadījumi liecina, slēpj sevī psihiskas saslimšanas iedīgli" (604. Ipp).

No profesora Bendera raksta un tajā minētās literatūras nojaušams, ka te mums darīšana ar tādu psihiatrijas virziena pārstāvi, kurš jebkurus paranormālus fenomenus skaidro kā patoloģiskas parādības, tā apšaubot to objektīvo eksistenci.

Paranormālie fenomeni, kas saistīti ar materializācijas medijiem, gaišreģiem un tā sauktajiem brīnumainas izdziedināšanās gadījumiem, nav izskaidrojami ar psihisku automātismu palīdzību. Grūtības noskaidrot paranormālo fenomenu patieso izcelsmi nekādi neliecina pret to eksistenci un nozīmi. Protams, ka var šķist tikpat kā neiespējami skaidrot šos fenomenus ar hipotētisku pieņēmumu palīdzību. Taču parapsiholoģija nodarbojas tieši ar pārdabisko, ko lielākoties nav iespējams izskaidrot ar racionāliem pieņēmumiem. Nav svarīgi, vai kaut kas drīkst notikt, vai nē. Parapsiholoģiskajā izpētē izšķiroša nozīme ir tam, ka patiešām notiek kaut kas, ko nav iespējams izskaidrot dabiskā ceļā, un tāpēc ir jāpēta.

Savos izskaidrojumos mēģinot noliegt visu, kas nedrīkst būt un neatbilst ierastajai pasaules ainai, zinātnes materiālistiskā nostāja šajā ziņā izrādās bezspēcīga. Pēcnāves dzīves problēma īstenībā ietver sevī mūsu dzīves jēgu. Kopš neatminamiem laikiem visas kultūrtautas nodarbojas ar šo centrālo jautājumu.

Neapzinātā hipotēzi daudzi senāki pētnieki ir likuši psihiskās eksistences pamatā (Freids, Jungs un neskaitāms daudzums viņu adeptu). Balstoties šādā nostājā, tiek mēģināts pazemināti novērtēt vai pat izsmiet citus pieņēmumus. Citos gadījumos cilvēks jūt pienākumu no zinātniski pilsoniskā viedokļa būt uzmanīgam un vēlreiz uzmanīgam. Šai pilsonisko- tajai zinātnei nav tikpat kā nekā kopīga ar patieso pētniecību. Pētnieks visos laikos līdzinās donam Kihotam: viņš vēlas izcelt dienas gaismā nekad neredzētus, nekad nedzirdētus, nekad nebijušus faktus. Neapzinātā hipotēze ir jo nomācošāka tāpēc, ka tas, ko mums piedāvā kā "oficiālo" psiholoģiju vai parapsiholoģiju, īpaši nepārliecina. Jā, ar dažādu kategoriju un apzīmējumu palīdzību tiek reģistrēti cilvēka dvēseles notikumi. Taču jautājums par to, kā šie dvēseles notikumi īstenībā ir iespējami, un kādās attiecībās tie ir ar pārpasauli, paralēlo pasauli vai cits-citā-pasauli, paliek neatbildēts. Saprast parapsiholoģiskos fenomenus kā mūsos pastāvošu, patoloģiski neapzinātu varu izraisītus, nenozīmē neko citu, kā vienu subjektīvo faktoru aizstāt ar citu. Visās šajās hipotēzēs un secinājumos iespējams saskatīt tikai subjektu kā subjektu, un viss balstās uz paļāvīgu noticēšanu. Te jaušama līdzīga situācija, kā savulaik freidisma sakarā, kad, cenšoties veikt analīzi, gan izgudroja tādus jēdzienus kā arhetips, anima, animus utt., taču, to darot, freidisma īstās objektīvi psiholoģiskās kļūmes mēģināja aizstāt ar spēcīgu subjektīvismu, kam nedrīkstētu būt vietas zinātniskā analīzē. Ar šo kļūst saprotami bezgalīgie sašķetinājumi un juceklis, kas valda pie psihopatologiem un parapsihologiem. Tas ir uzkrītošs fakts: cilvēks kalkulē, ražo mašīnas, māca par atomiem un molekulām, ar teleskopu palīdzību iesniedzas Visumā, taču pats par sevi maz ko spēj pateikt. Un amerikāņu parapsihologs Rains pat apgalvo, ka mēs nezinot, kas ir mūsu domas un kā mēs vispār spējam domāt. Lai šādi izteiktos, cilvēkam jābūt apveltītam ar Kolumba drosmi un uzdrīkstēšanos.

Tā sauktās "eksaktās" zinātnes uzskata parapsiholoģiju par nezinātnisku subjektīvismu, un psihologi, kas grib rīkoties zinātniski, to vērtē kā "psiholoģijas Jaunāko ienaidnieci". Profesors Benders, būdams vienīgais Vācijā atzītais parapsiho- loģisko parādību pētnieks, kādā intervijā paziņoja, ka vēl joprojām "par 80% jūtoties kā normālpsihologs" ("Spiegcl", 20.2.1967, 112. Ipp.). Neraugoties uz savu lielo interesi par paranormālām parādībām, viņš savā parapsiholoģiskajā darbībā aprobežojas ar 20% no sevis.

Negribot parādās jautājums: kas tad īsti ir normāls un kas — nenormāls? Ar kādu objektīvu slēdzienu palīdzību iespējams to atšķirt? Šīs metodes vājā vieta ir tajā apstāklī, ka tā cilvēku grib izskaidrot ar pašu cilvēku; tātad paranor- mālas parādības piespiedu kārtā no cilvēka būtu reducējamas uz šo pašu cilvēku. Šis uzskats izslēdz paranormālo fenomenu patstāvīgumu, un, kopumā ņemot, izšķīst apzinātā un neapzinātā subjektīvismā. Mēs neko nezinām par to, kas mūs virza un vada, nezinām neko par mūsu paranormālo spēju avotiem.

Balsu būtība nav tik daudz izskaidrojama, balstoties psiholoģiskās zināšanās vai psiholoģiski filozofiskās teorijās, cik balstoties uz dzirdamo fenomenu un ieskatu balsu teiktā jēgā. Balsis savus lietišķi loģiskos izteikumus veic ari bez mūsu teorētiskajiem centieniem tās izskaidrot; tās ir akustisks fakts, kura apstiprināšanai mums nav vajadzīga teorija.

2. Par garu hipotēzi

Neapzinātā hipotēzei vai pretstatīt antipasaules hipotēzi. Tā balstīta relācijas — relativitātes mācībā. "Lietu sevī" nav, nav arī "cilvēka sevī". Viņš pastāv kā fenomens "cilvēks", kā vienība, ar saviem apzinātajiem un neapzinātajiem spēkiem, taču ir atkarīgs no daudzām atskaites sistēmām, kurās viņu kā tādu var apzīmēt. "Cilvēku" tad — un tikai tad — var uzskatīt par eksistējošu, ja pastāv pasaule un pārpasaule, ja "cilvēks" ir attiecināts uz abām šīm pasaulēm.

Tā, piemēram, neapzinātais var tad — un tikai tad — izrādīties pastāvošs, ja atrodas relācijā pret pārapzināto. Kāda pasaule dokumentē savu pastāvēšanu, attiecoties pret antipa- sauli. Antipasaule nosaka šīs pasaules relatīvo eksistenci un visa tā eksistenci, kas cilvēkā parādās kā īstenība.

Šis pieņēmums ir tuvs garu hipotēzei: garīgās pasaules eksistence ir nepieciešama, lai varētu parādīties cilvēku pasaule. Šo hipotēzi iespējams pierādīt vai apgāzt ar eksperimentu palīdzību. Tā nekādā gadījumā nebalstās uz kailām ticības dogmām, bet gan uz relativitātes mācību. Šīs pasaules pamattonis ir mijiedarbība, un cilvēks atrodas tās viduspunktā. Viņš nav izņēmums, bet gan sekas universālai saspēlei; tāpēc cilvēka eksistenci un augstāko eksistenci ir grūti saprast atrauti vienu no otras vai arī atrast tām vienu universālu kopsaucēju. No cilvēciskā viedokļa vien izskaidrot nevar neko.

Balsu fenomens pieprasa diskusiju starp abām hipotēzēm — starp neapzinātā hipotēzi un garu hipotēzi.

Profesors Haralds Biezais par to raksta: "Es pilnībā piekrītu Tev, ka tā sauktā neapzinātā hipotēze neizskaidro parapsiholoģiskos fenomenus. Ja tā būtu pareiza, tad paraern- pīriskās eksistences iespējas izšķīstu apzinātā un neapzinātā robežās un ieplūstu tīri subjektīvā pārdzīvojumā. Tas ir pretrunā ar objektīvi verificējamajiem faktiem." (no 4.1.1967. vēstules autoram).

Pats es, savukārt, pirms pāriet pie balsu fenomena aprakstīšanas, gribētu norādīt uz to, ka nav vienotas zinātnes, tātad nav arī vienotas parapsiholoģijas. Parapsiholoģiju dažādi cilvēki pārstāv ļoti dažādā veidā. Pašnovērošana, visas psiholoģijas svarīgākais pamats, allaž ir pieejama tikai vienai personai. Mēs nevaram izšķirt, vai, piemēram, pravieši dzirdējuši akustiski reālas vai fiktīvas balsis, vai sapņotājs mums stāsta patiesi redzētus sapņus, vai arī ir tos izdomājis — vai arī vismaz tic, ka ir redzējis šos sapņus. Tā tas ir ar visu mūsu uztveri, kam ir subjektīva daba. Psiholoģija un parapsiholoģija ir zinātnes, kas nopūlas ap subjektīviem dotumiem.

Magnētiskajā lentē fiksēto balsu fenomens turpretim piedāvā objektīvu iespēju: runāto un atkārtoto vārdu, atšķirībā no domām un sapņiem, var verificēt (apliecināt — tulkotājs turpmāk lieto šo vārdu) jebkurš daudzums klausītāju. Magnetofons ir objektīvi fizikāls medijs. Šis pamats mums var kalpot parapsiholoģijas zinātnes nostiprināšanai. Turpretim radīt zinātni no neapzinātā vai no sapņiem ir ar asu prātu apveltīta cilvēka privātā sfēra vai mākslinieka radošs akts.

Zinātniskā pieredze ir balstīta uz eksperimentiem, uz vairāku personu liecībām, kam ir iespēja notikumu novērot, to atkārtot un padarīt par cilvēces kopīpašumu. Varētu īsi rezumēt: empīriskais ir izšķiroši svarīgs ne tikai fizikai, bet arī psiholoģijai, jo tas taču ir cilvēks, kas ar saviem jutekļiem dara fiziku iespējamu.

Balsu fenomena sakarā rodas jautājums par psihofiziskas enerģijas izstarošanu. Pirms pusgadsimta pētnieks K o t i k s grāmatā "Die Emanation der psycho-physischen Energie" ("Psihotiziskās enerģijas emanācija", 1908.) izvirza hipotēzi, ka cilvēka domāšanas process izraisot smadzeņu starojuma izplūšanu. Manfrēds K a r i j s rakstā "Zemes un cilvēku starojums" ("Zeitschrift fīir Radiācsthesie", 3. gg., Nr.3) apraksta paša būvētos aparātus, ar kuriem viņš varot izmērīt visu caur- audošo dzīvības spēku (oriģ. Od[1]\ turpmāk aura - tulk. piez.). Karija pētījumu rezultāti: auras starojuma gadījumā runa ir par "ultra ultra īsviļņiem" ar viļņa garumu no 0 150 cm. Šī emanā- cijas teorija ļauj izskaidrot daudzus gaišredzības vai telepātijas fenomenus kā radiosaziņu vienādā viļņa garumā.

Amerikāņu parapsihologs R a i n s grāmatā "The reach of thc mind" ("Prāta apvāršņi") norāda, ka cilvēkā līdztekus viņa normālajai apziņai pastāv "iekšējā vitrīna", kas aizvien no jauna piedzīvo pārjutekliskas uztveres ielaušanos. Rains šo parapsi- hisko faktu uzskata par līdzvērtīgu kodol lizikai. Profesors Benders kādā sarunā izsakās (dokumentēts magnētiskajā lentē), ka balsu fenomens savā nozīmē neatpaliekot no kodolfizikas.

Abas darba hipotēzes, neapzinātā un relativitātes, varētu viena otru jēdzīgi paplašināt, ja pētnieki ņemtu vērā, ka viss, ko mēs vienprātīgi uzskatām par reālu, ir tikai daļa no patiesi reālā. Balsu fenomens rada attiecības ar tādu pasauli, kas ir pārreāla vai antireāla.

Cilvēkam raksturīga tendence neprast apieties ar ārpus- jutekliskiem faktiem, un tāpēc viņš nekavējoties mēģina izskaidrot neizskaidrojamo, lai "iztīrītu vietu sevis paša aptveramajai eksistencei". Bieži vien tiek veikti ļoti strauji un amizanti mēģinājumi izskaidrot balsu fenomenu. Tajos bezjēdzīgā ir daudzkārt vairāk, nekā neizskaidrotajos, neaptveramajos fenomenos un procesos, kuri pētniekus allaž gaida atvērtām durvīm. Lai lasītāju par faktiem informē eksperimentu gaitā gūtie iespaidi un novērojumi.

Šeit es vēlētos izteikt savu pateicību visiem, kas pētījuma laikā bijuši man līdzās vai dažādā veidā atvieglojuši darbu. Tie ir:

Prof. Dr. Gebhards Frejs; fizikas profesors Aleksis Šnei- ders; Dr. phil. Zenta Mauriņas kundze; Dr. med. Arnolds Reinke; skolotāja A. Morgentāleres jaunkundze; Fridrihs Jirgen- sons; fotogrāfs Gustavs Inhofens; Dr. med. Hanss Nēgeli; parapsiholoģe Katarīna Nāgeres kundze; Prof. Dr. Hanss Benders; filozofijas maģistre Irma Milleres kundze; parapsiholoģe N. fon Mūraltas kundze; parapsiholoģe profesore Kornēlija Brunneres kundze; psiholoģe Žoržete Firstas kundze; teologs un fiziķis V. A. Rolle; profesors Atis Teihmanis; dziedātājs Kārlis Bauers-Zemgalis; Ingeborga Inhofenas kundze; izdevējs Hervarts fon Gijoms; elektrotehniķis Fēlikss Šērers; rīkstnieks Dr. Renē Facers; Dr. Rūdolfs Cimermanis; Dipi. phys. J.M. Meijers-Valtisbīls; Dr. med. V. Š. Anekina; "Parapsiholoģijas apvienības" prezidents Dr. Teo Lohers; rakstnieks Valērijs Tarsis un Hannija Taršas kundze; grafoloģe Helēna Šmīdheinijas jaunkundze; Katrīna Bollijas jaunkundze.

Pirmā saskarsme ar fenomenu

1964. gada beigās Stokholmā iznāca grāmata ar nosaukumu "Rosterna frān Rymden" ("Balsis no Visuma"). Tās autora vārds ir Fridrihs Jirgensons.

Jau ļoti sen es esmu nodarbojies ar parapsiholoģiskiem pētījumiem, it īpaši tādiem, kas attiecas uz nāvi un uz dzīvi pēc nāves. Šim problēmu lokam ir nozīme visās manās grāmatās, galvenokārt manā filozofiskajā darbā "Der Chaos- mensch und seine Ubenvindung" ("Haosa cilvēks un tā pārvarēšana"). Studējot Anglijā, es nonācu ciešā kontaktā ar tādiem vīriem kā G. N. M. Tairels un Viljams Olivers Stīvenss, kuri tolaik ļoti intensīvi nodarbojās ar dažāda veida parapsiholoģiskām problēmām. Kopš kara beigām es dzīvoju Zviedrijā un esmu cieši saistīts ar šīs zemes parapsiholoģijas pētniekiem.

Jirgensona vārds piesaistīja manu uzmanību kā autsaidera vārds. Neviens no maniem kolēģiem psihologiem nevēlējās nopietni nodarboties ar šo problēmu.

Pēc Jirgensona grāmatas atkārtotas uzmanīgas izlasīšanas man bija skaidrs, ka autoram jābūt jutīgam un suģestī- vam cilvēkam. Daudzus no viņa priekšstatiem, man šķita, radījusi iztēle, kura tukšā telpā uzbur ainas un klusuma šalkoņā sadzird balsis, kas būtu skaidrojamas kā nomoda sapņi. Taču vēlāk Jirgensons savā grāmatā pieskārās vēl nedzirdētai tēmai: apgalvoja, ka ar magnetofona, mikrofona un radio palīdzību viņam izdodoties ierakstīt magnētiskajā lentē balsis, ko viņš sauca par "balsīm no Visuma". Un šīs balsis nepiederot pie kaut kādām citām fizikāli nosacītām pasaulēm, bet gan garīgai pasaulei, tātad tādai, kas pretstatīta mūsējai; t ā s esot mirušo balsis. Šo temu viņš detalizēti risina savā grāmatā "Sprechfunk mit Verstorbenen" ("Sarunas radioviļņos ar mirušajiem", 1967.). Jirgensons dzirdot ne tikai savu tuvu radinieku vai draugu balsis, bet arī nesenās pagātnes vēsturisku personību balsis: Hitlera, Gēringa, Fēliksa Kerstena, jogas rakstnieka Borisa Saharova, neviennozīmīgā Česmana utt. Jirgensons min iespaidīgu virkni šādu balsu, ko vairāku gadu garumā ierakstījis magnētiskajā lentē.

Gandrīz katrā grāmatas lappusē man radās kāds jautājums, kas palika bez atbildes. Tā kā grāmatā praktisku norāžu nav, es 1965. gada aprīlī sazinājos ar autoru un lūdzu man privāti atskaņot viņa magnetofona lentes.

Jau no pirmā acumirkļa man ar F. Jirgensonu radās cilvēcisks kontakts. Viņa stāstītais liecināja par īstu aizrautību un piedzīvojuma patiesīgumu.

Bez manis demonstrācijā klāt bija trīs personas: Dr. C. M., skolotāja G. Š. un M. J. kundze. Jirgensona kungs uzreiz ķērās pie lietas un atskaņoja dažus ierakstus, kuros caur lentes šalkoņu skanēja balsis. Mūsu netrenētās ausis gan balsis uztvēra, taču tikai ar pūlēm spēja tās identificēt un saprast. Atskaņošanu vajadzēja vairākas reizes atkārtot, līdz mūsu dzirde iejutās neparasti ātrajos ritmos.

Pirmajā ierakstā, kuru Jirgensons pa mikrofonu veica mūsu klātbūtnē, fiksējām vairākas balsis, kuras nekādā gadījumā nevarēja nākt no klātesošajiem. Tā, piemēram, Dr. C. M. sacīja, ka viņai esot iespaids, ka viņpasaules iemītnieki dzīvojot bezrūpīgi un priecīgi. Kāda balss atņēma: "Unsinn!" (Vācu — "Muļķības!") Šo vārdu mēs visi noklausoties varējām nevainojami sadzirdēt un verificēt. Pievienojās arī citas balsis, kuras gan nevarējām tik viennozīmīgi atšifrēt.

Fenomens sāka pārņemt manu uzmanību un atmodināja manī visus pētnieka instinktus. Pārbaudījis dažādas hipotēzes un teorijas, es nodarbojos ar fenomenu kā neapzinātā izpausmi; tad atkal mēģināju radio ierakstu balsis skaidrot vienkārši kā dažādu raidstaciju nejaušas frāžu driskas.

Lai kā, taču turpmākās pārdomas un pārbaudes mani satuvināja ar Jirgensona atklājumu, un es nolēmu 1965. gada jūnijā kopā ar Jirgensonu viņa Nīzundes muižā veikt pētījumus, lai gūtu pats savu pieredzi. Atkārtoti novērojumi par Jirgensona personību un ieskats viņa biogrāfijā apstiprināja manu konstatējumu, ka šis vīrs ir caurcaurēm patiess, līdz ausīm iestidzis šī fenomena pasaulē un ir pilnīgi pārliecināts, ka viņam ir darīšana ar mirušo pasauli — ar to pasauli, kurā mēs ieejam pēc mūsu dzīves, kurā turpinām izpausties un īstenot mūsu pāreksistenci. Ticība un intuīcija nevar kaitēt nevienai lietai; es no savas puses centos caurskatīt fenomenu tā konkrētībā.

Mūsu pirmo kopīgo ierakstu iznākumā ieguvām slikti uztveramas, neskaidras balsis. Tikai 10. jūnija ieraksts, kuru i/darījām 21.30, uzrādīja labus rezultātus. Ierakstu veicām pa radio. Vēlāk šo ierakstu esmu atskaņojis daudziem cilvēkiem, un visi uztvēra tajā fiksētās balsis un saprata to saturu. Vispirms dzird balsi saucam: "Fridrih, Fridrih!" — Tad seko klusa sievietes balss: "Heute pa nakti.'"'' (Vācu, latv. — "Šodien pa nakti.") — Tālāk sievietes balss jautā: "Kennt ihr Margaret, KonstantinT'' (Vācu — "Vai jūs pazīstat Margaretu, Konstantin?") — Balss dziedoši turpina: "Vi tālu! RunāV Fragmentu noslēdz sievietes balss: "Va a dormir! MargareteV

Šie vārdi atstāja uz mani dziļu iespaidu galvenokārt tāpēc, ka neilgi pirms tam bija nomirusi Margareta P., kuras slimība un nāve man ļoti ķērās pie sirds. Šī sakritība mani darīja domīgu, un es nolēmu fenomenu pētīt personiski, to, ja vien iespējams, izolējot no Jirgensona personas kā no medija un padarot patstāvīgu. Ja fenomens patiešām bija universāls un nekādas subjektīvas līdzdarbības neietekmēts, tad tam vajadzēja parādīties uz magnetofona lentes neatkarīgi no personām, laika un telpas. Tādā gadījumā būtu jārēķinās ar fenomena objektīvu eksistenci. Ja man izdotos fenomenu uztvert patstāvīgos pētījumos, es gribēju mēģināt to saprast un izzināt tā tēlu.

Tā es 1965. gada jūnijā uzsāku pats savus eksperimentus. Trīs gadu laikā es, to darot, pieredzēju un novēroju tik daudz, ka nu mans galvenais uzdevums ir no tā milzīgā daudzuma balsu informācijas, ko esmu fiksējis savās magnētiskajās lentēs, izkristalizēt būtiskus kritērijus, kas kopīgi dzirdētā procesa visām iespējamām izpausmes formām, un atmest visus izziņai nebūtiskos sīkumus.

Pirmie soļi fenomena pasaulē

"Izzināt kaut kā redzēta vai dzirdēta tēlu ir kāda īpaša iespaida piekārtošana vispārējam jēdzienam, kas jau pazīstams", saka A.F. Mārfelds savā grāmatā par elektrotehniku un elektroniku.

Balsu fenomenu ir ļoti grūti reducēt uz kādu viennozīmīgu, jau pazīstamu jēdzienu. Vispirms vajadzētu izzināt fenomena būtību, izzināt balsu intonācijas, saprast lietoto valodu. Tā kā šis ir fiziskas dabas fenomens, visas šīs problēmas gan vēl atrodas šaipus lielā nezināmā. Kādā veidā lentē fiksētās balsis rada elektromagnētiskos laukus, tas pagaidām vēl ir miglā tīts; taču mums ir iespēja strādāt eksperimentāli, tā piekļūstot problēmai tuvāk. Bez šāda eksperimentāli iegūta empīriskā pamata neapzinātā jēdziens te neko daudz nepalīdzēs. Uzskati par neapzināto balstās uz priekšstatu, ka cilvēkā ir "kaut kas", kas viņam dod iespēju lietas redzēt, dzirdēt un piedzīvot tā, kā šis "kaut kas" viņam kaprīzi spoguļo priekšā. Pētot balsis, šī "kaut kā" vietā turpretim stājas konkrēta, dzirdama un analizējama īstenība, kas kā "cita īstenība" atrodas attiecībā pret mūsējo. Šī vēl neizpetitā esamības iespeja norāda uz hierarhiskiem pakāpieniem cilvēka dvēselē.

Sākumā es gribēju izpētīt, vai fenomens ir neatkarīgs no ārējiem iespaidiem. Sāku ar ierakstiem caur mikrofonu. Neraugoties uz lielām pūlēm, es noklausīšanās laikā nespēju uztvert nekā cita kā tikai manis paša teiktos vārdus un balto troksni. Tikai pēc trīs mēnešus ilgiem vingrinājumiem es izdzirdēju vīrieša balsi: uz manu konstatējumu, ka droši vien arī aizsaules iemītnieki, tāpat kā mēs, cilvēki, ir pakļauti zināmiem ierobežojumiem, balss latviski atbildēja: "Pareizi tā būs. " Balss ietur noteiktu, stabilu ritmu:

Pa rei    zi     tā       būs

A ______ A _______ _____

Te jāpiebilst, ka šī gan bija pirmā balss, ko es sadzirdēju, taču nebūt ne pirmā, kas eksperimentēšanas laikā bija ierakstījusies manās lentēs. Pie vēlākas uzmanīgas atkārtotas noklausīšanās es varēju uztvert daudzas balsis, kuras sākumā vispār nebiju pamanījis. Tas norāda uz to, cik principiāli svarīga visā šai lietā ir noklausīšanās problēma.

Kā dzirdam balsis

Psihoakustiķi pieņem, ka cilvēka auss spēj atšķirt apmēram 400 000 dažādu skaņu, ka tā allaž atpazīst starpību starp jebkurām divām skaņām, kas seko viena otrai. Taču šim pieņēmumam ir teorētisks pamats. Pārbaudes rāda, ka lielākā daļa cilvēku nav spējīgi atšķirt vairāk par septiņām skaņas skaļuma pakāpēm un vairāk par septiņiem toņa augstumiem. Dažādu noklausīšanās testu gaitā mēs varējām veikt interesantu konstatējumu: sākumā cilvēka auss šīs balsis vispār nedzird vai arī uztver ļoti lēnām un kūtri. Auss ilgāku laiku jātrenē, līdz tā sāk šos fenomenus dzirdēt. Fonēma valodnieciskā nozīmē ir mazākā skaņas vienība, ko iespējams atšķirt no kādas citas.

Mēs visi, izņemot cilvēkus ar īpaši trenētu dzirdi, dzirdam ļoti virspusēji. Taču šo balsu uztveršanā dzirde ir galvenais. Balsīm visvieglāk spēja izsekot tās izmēģinājuma personas, kam bija muzikāli trenēta dzirde. Profesors Atis

Teihmanis no Freiburgas mūzikas augstskolas klausoties tūdaļ konstatēja, ka balsu fenomens balstās citā toņa augstumā un skaņas skaļumā nekā cilvēku balsis. Taču sākumā viņš, neraugoties uz savu dzirdesspēju, kas stipri pārsniedza vidusmēru, balsis spēja atšķirt un saprast tikai ar grūtībām, tieši to neparasto ritmu un toņa augstuma, to savdabīgā izteiksmes veida un intensitātes dēļ, kas tās pašos pamatos atšķir no parastajām cilvēku balsīm. Pēc ilgākas iestrādāšanās un vingrinājumiem mēs šajās novirzēs no pierastā atrodam pieturas punktus, ar kuru palīdzību varam balsis konstatēt un definēt to īpatno struktūru. Diapazons sniedzas no čukstiem līdz fortissimo. Balsu tembrs lielākoties ir labi izteikts. Virstoņi ir ātrāki un uzsvērtāki nekā mūsu ierastajai runai.

Laika gaitā noklausīšanās eksperimentiem esmu pieaicinājis vairāk nekā 400 cilvēku, un šie mēģinājumi noveda pie tā, ka ikviens dalībnieks spēja ar dzirdes palīdzību balsis uztvert un saprast to pausto saturu. Sākumā lielākā daļa cilvēku dzirdēja tās slikti, bieži bija atkarīgi no izjūtas un minēšanas un uztvēra tikai nenoteiktus trokšņus; taču pēc ilgākiem vingrinājumiem šie trokšņi pārvērtās noteiktos jēdzienos un jēgpilnos teikumos. Balsu dzirdamība tātad ir atkarīga no vingrināšanās, auss izšķirtspējas un nedalītas uzmanības pakāpes. Saskaņā ar šo, cilvēka auss visnotaļ spēj balsis uztvert, tām sekot un atpazīt pēc paustā satura. Šī auss spēja ļauj mums balsu fenomenam piešķirt skanējuma pazīmes un tādā veidā fiksēt tā savdabību. Auss ir vislabākais balsu analizators (atskaitot elektrisko mērīšanas tehniku, kas mūsdienās mums ļauj izmērīt visniecīgākās laika starpības). Auss ir dabas meistardarbs, jo "nervu šķiedrās virknē ir saslēgti atsevišķi elektroniski procesi, no kuriem katrs ilgst apmēram 100 mikrosekundes. Izmantojot tik lēnus būvele- mentus, elektroniķis tikai ar lielām grūtībām varētu sasniegt tādu precizitāti" (Marfelds, "Elektrotechnik und Elektronik", 725. Ipp.).

Taču mums šeit jāņem vērā viens ierobežojums: balsu verificēšanā mēs esam atkarīgi no atkārtošanas. Neapbruņota auss nespēj fenomenu uztvert. Magnetofons un mikrofons balsu pētniekam nozīmē to pašu, ko mikroskops dabas zinātniekam un teleskops — astronomam.

Ja esam konstatējuši, ka magnētiskajā lentē ierakstījusies balss, tad mums tā vēl jāidentificē un jāsaprot. Vispirms mēs nosakām, kādā valodā tā izsakās. Ir zināms, ka nepazīstamas valodas cilvēka auss diferencēt nespēj; turpretim mātes valodu un iemācītās valodas cilvēks ar auss palīdzību vieglāk adaptē un saprot. Balsīm raksturīga ne ar ko nesajaucama daudzvalodība.

Pēc tam, kad esam konstatējuši balss valodu, mēs mēģinām saprast to jēdzieniski, noteikt paustā saturu. Tikai tad, kad esam šādi analizējuši kādu teikumu un konstatējuši, ka tas sastāv no vairākām valodām un kopumā pauž jēgpiInu saturu, mēs varam balsi apzīmēt kā paradatisku (t.i., tādu, kam piemīt paranormālas pazīmes). Balsu fenomens tikai tad var pretendēt uz ārpusjutekliskumu, kad mēs to tā izteiksmes veidā salīdzinām ar pastāvošajiem valodas likumiem un noteikumiem. Ikdienas dzīvē, un it īpaši attiecībā uz valodu, cilvēkam ir darīšana ar sarežģītiem trokšņiem, kas veidoti no daudziem dažādu frekvenču sinusa veida komponentiem. Ja tāds troksnis izplatās pa gaisu, katru no komponentiem iespējams apstrādāt atsevišķi, jo skaņu viļņi ceļo pa gaisu, cits citu abpusēji neietekmējot. Balsis noklausoties, viegli konstatējams, ka cilvēciskie trokšņu avoti tās neietekmē.

Šeit es vēlētos atkārtot, ka izšķirošais šajā balsu fenomenā ir nevis teorētiskā interpretācija, nevis filozofēšana, bet gan tas eksperimentāli empīriskais rezultāts, ko iespējams iegūt eksperimenta apstākļos. Tas, ka mūsu ausis dzird šīs balsis, apstiprina to fizisko, no mums neatkarīgo eksistenci. Eksperimentu rezultātā noskaidrots, ka balsis var dzirdēt katrs, kam piemīt daudzmaz diferencēta dzirde, neatkarīgi no pasaules uzskata, simpātijām vai antipātijām. Tātad šīs balsis ir objektīvas esamības vienības, ko pie zināmiem psihoakustiskiem un fizikāliem nosacījumiem iespējams eksperimentāli pierādīt un pētīt. Dzirde un dzirdētā jēga apstiprina balsu eksistenci. Šo psihoakustisko datu un paradatu sakritību grūti vērtēt kā tīri nejaušu; saskaņā ar šo, balsis varētu nākt no kādas citas esamības kategorijas, nevis no mūsējās.

Mikrofona balsis

Mikrofona ierakstos, ko veic balsu fenomena izpētei, notiek apmēram tas pats process, kas parastajos ierakstos magnētiskajā lentē. Ātrumu var izvēlēties vai nu 9l A, vai 19. Fridrihs Jirgensons pieļauj, ka ātrums 19 esot labāk piemērots ātri runājošajām balsīm; taču mana pieredze rāda, ka 9Vi dod tikpat labus rezultātus, bieži vien balsis ir dzirdamas pat labāk.

Tiklīdz magnetofons sāk ierakstīt, ieraksta vadītājs saka apmēram sekojošo: "Šodien ir (ierakstīšanas datums." Ja eksperimentētājs nav viens, viņš nosauc dalībnieku vārdus. Ja viņš ir viens, tad varbūt teiks: "Hallo, hallo, te runā X. X. — Es priecāšos, ja neredzamie draugi mani dzird un pieteiksies uz magnetofona lentes." Eksperimentētājs var piesaukt dažādus mirušu paziņu un draugu vārdus. Protams, ka viņa ziņā ir runāt monologos, uzdot dažādus jautājumus vai risināt kādas tēmas. Ja turpretim ieraksts notiek vairāku personu klātbūtnē, sarunai būtu jārit brīvi, tā, lai katrs var teikt to, kas viņam ienāk prātā un ko viņš vēlas teikt. Ierakstam nevajadzētu turpināties vairāk par 10—15 minūtēm, jo lentē ierakstījušos balsu izpēte prasa vairākas stundas.

Mana pieredze rāda, ka mikrofona balsis ir ļoti klusas, zibensātras un dalībnieku balsis tās bieži vien pārklāj vai dara nesaprotamas. Tāpēc es praktiķiem iesaku runāt lēni, mierīgi, ar pauzēm, un noklausoties rūpīgi meklēt un atkārtot jebkādu pazīmi, kas liecina par balsi — tā, lai izteikums būtu uztverams, saprotams pēc satura un cilvēka dzirdes diapazonā viennozīmīgi verificējams un identificējams.

Tālāk ir svarīgi, lai ieraksta dalībnieki atturētos no klusām skaņām, piekrītošām vai noraidošām piezīmēm u. tml. Balsu ierakstu dalībniekiem ieteicams būt krietniem un patiesiem. Nav svarīgi, kā dalībnieki fenomenu interpretē vai izskaidro. Izšķiroša nozīme ir tam, ka mēs to dzirdam un saprotam tā būtībā un sastāvdaļās (ritms, valoda, saturs utt.).

Dalībnieku patiesums un godīgums nekādā gadījumā neizslēdz loģisku domāšanu un kritiku. Svarīgs priekšnoteikums gan ir tas, lai garīgā atmosfēra ierakstu laikā būtu harmoniska un disciplinēta; dalībniekiem vajadzētu izvairīties no tukšām pļāpām.

Mikrofona balsis pēc to dzirdamības var iedalīt trīs grupās:

Grupa A aptver balsis, kas dzirdamas un verifrcējamas katrai normālai ausij un praktiski nepieprasa dzirdes adaptāciju. Protams, izņēmumu veido balsis, kas izsakās mums nezināmās valodās. Kā jau teikts, svešas valodas vārdus auss nediferencē. Taču mātes valodas vai iemācīto valodu vārdus iespējams skaidri atšķirt.

Manu ierakstu skaitā ir vairāki simti mikrofona balsu, kas iedalāmas šai grupā. A-balsis ir labi kopējamas un tās iespējams atkārtot pēc patikas. Šādā veidā esmu analizējis pēc satura, valodas un ritma apmēram 25 000 balsu. Šī atkārtošanas metode nodrošina balsu akustisko viennozī- mīgumu un izslēdz jebkurus akustiskus māņus un iztēles iespēju.

Grupa B aptver ātrāk un klusāk runātas balsis, kuras trenētai un uzmanīgai ausij tomēr vēl pieejamas bez papildus līdzekļiem. Trenējoties atšķirtspēja palielinās, taču tas ir grūts un ilgs process. Tāpēc pie šīs dzirdamības pakāpes nejauši klausītāji praktiski nevar kalpot eksperimenta mērķiem. Tātad grupa B ir atkarīga no atbilstošas dzirdes ievingrinātības.

Grupa C aptver visinteresantākās balsis, kas mums ļoti daudz stāsta un sniedz daudzus paradatus. Taču arī trenētām ausīm tās dzirdamas tikai fragmentāri. Ar uzlabota tehniskā aprīkojuma palīdzību varētu būt iespējams nevainojami dzirdēt un demonstrēt arī šīs balsis, kas atrodas zem dzirdamības sliekšņa. Kā zināms, dzirdei ir svarīgs ne tikai skaņas stiprums, bet arī jebkura izmaiņa frekvencē.

Protams, šis iedalījums ir nepilnīgs un relatīvs, kā viss, kas līdz šim pieejams psihoakustikas jomā.

Radio balsis

Ar balsu ierakstīšanu pa radio saistītās problēmas ir kompleksas. Gan ierakstot, gan noklausoties, izšķiroša loma ir dzirdei. Fridrihs Jirgensons savā grāmatā "Rosterna frān rymden" norāda uz to, ka bez starpnieces nekādus radio ierakstus veikt neesot varējis. Ar "starpnieci" viņš saprot sievietes balsi (kuru viņš sauc par "Ļenu"), kas norāda uz to, uz kura raidītāja, kura viļņa un kurā laikā jānotiek ierakstam. Man bija iespēja šo mistisko starpnieci dzirdēt pie Jirgensona, ierakstītu magnētiskajā lentē. Viņa aicināja namatēvu pagaidīt ar ierakstīšanu līdz deviņiem vakarā. Starpnieces šņācošā balss sniedza arī citus norādījumus uz personām vai notikumiem.

Savos eksperimentos es šādu starpnieci gaidīju sešus mēnešus. Tikai 1965. gada beigās, uzdevis jautājumu, kas varētu būt mana radio starpniece, es izdzirdēju sievietes balsi B skaļumā atbildam: "Spīdola!" Kāda vīrieša balss latviski piebilst: "Mēs dzirdējām. Latvieši tev palīdzēs. "

Sekojošā radio ieraksta laikā — tas bija pirmais ar šo paņēmienu veiktais — es tik tiešām izdzirdēju sievietes balsi, kas norādīja uz kādu gluži nepazīstamu raidstaciju: "Sak' Pēter! " Tālāki ieraksti apstiprināja, ka radio ierakstos tik tiešām piedalās kāda Spīdola. Man ir dučiem piemēru, kur Spīdola sauc sevi vārdā vai kur viņu piemin citas balsis. (Sal. 210. Ipp.)

Paļaujoties uz tā sauktās starpnieces vadību, eksperimentētājs, griežot meklētāja pogu, slīdina to pa radio skalu no viena gala uz otru, uzmanīgi klausoties šņācošā balsī, kura, sakot "tagad!", vai "ieraksti!" vai kaut ko tamlīdzīgu, norāda uz ieraksta iespēju. Pie šīs zīmes eksperimentētājs nospiež magnetofona taustiņu un sāk ierakstu, neatkarīgi no tā, vai uz minētā viļņa skan mūzika vai runa, vai arī dzirdami kādi citi trokšņi. Noklausoties tad rūpīgi jānodala iespējamās radio frāžu driskas, lai varētu parādīties visu veidu īstās balsis, kuras, kā jau teikts, atšķiras no pa radio pārraidītās cilvēku runas ar ritmu, savdabīgiem valodas salikumiem un to, ka personīgi uzrunā ieraksta dalībniekus. Vēlāk, aprakstot balsu saturus, mēs šīs pazīmes aplūkosim sīkāk.

Taču turpmāki eksperimenti apliecināja, ka radio ieraksti dod rezultātus arī bez Spīdolas starpniecības. Izvēlas tādus raidītājus, kuru signāli pārklājas, radot tā saukto balto troksni. Tādā veidā ierakstu iespējams veikt bez raidstaciju raidītās runas. Tikai ierakstu atskaņojot, mēs varam dzirdēt, kā balsis izceļas uz iespējamo radio frāžu drisku fona. Un atkal jau mēs varam balsis atpazīt pēc to paradatiskajām pazīmēm: tās uzrunā eksperimentētāju, dod tam norādījumus, vai arī piesakās mums pazīstamas personas, kuras mums kaut ko paziņo, atgādina vai lūdz. Gan mikrofonā, gan radio balsis allaž izmanto tos pašus ritmus, to pašu valodas īpatnību, un paustie saturi bieži norāda uz para- datiskiem notikumiem.

Ieraksti bieži apstiprina radiostarpnieces klātbūtni: dažreiz šī Spīdola sniedz ļoti viennozīmīgus norādījumus, vai arī gadās, ka citas balsis viņu pamāca, mazina viņas lomu vai to pavisam noliedz.

Arī radio balsis pēc to dzirdamības ir iedalāmas trīs grupās; taču no mikrofona balsīm tās atšķiras ar skaidrāku izrunu, garākiem vēstījumiem un bagātāku saturu.

Balsis pašas savos izteikumos allaž nosliecas uz radio ierakstiem. Tam manās lentēs ir labi dzirdami piemēri. Mēs zinām, ka radioviļņi caurauž cilvēka ķermeni, taču maņu orgāni tos nemana. Ik brīdi mūsos ir elektromagnētiskie lauki, kas muzicē, tur runas —, un varbūt mūsos pēc kontakta sauc "viņsaules" balsis, mums to nedzirdot.

Daudz kas ir nedzirdams mūsu ausij, taču jutīgs radioaparāts vai mikrofons uztver šos vājos viļņus un rada uz lentes elektromagnētiskos laukus, ko iespējams pārveidot skaņu viļņos un padarīt dzirdamus. Taču tiešā ceļā mūsu maņu orgāni nespēj uztvert šo radioviļņu pasauli. Šīs balsis no Visuma mums varbūt šķiet tik brīnišķīgas tikai tāpēc, ka ir slēptas maņu orgāniem. Man radies iespaids, ka tās ir allaž klātesošas un ar radio vai mikrofona starpniecību sniedz ārkārtīgi daudzveidīgu informāciju.

Tātad balsu fenomens ir visciešākajā mērā saistīts ar radioviļņiem, kas nāk no tālienes, visu caurstrāvo un tā saucamajā ķermeniskajā pasaulē rada elektromagnētiskos laukus.

Mēs varam aplūkot magnetofonu kā starpnieku starp elektroniskajiem un skaņu viļņiem. Tikai ar šī aparāta palīdzību mūsu dzirdei kļūst pieejami tie ziņojumi, kurus elektroniskā pasaule sūta mums skaņas viļņu pasaulē.

Mēs vēl pilnā apjomā neaptveram šī fenomena sarežģītību un mēģinām saprast, kā balsis parādās un kāda būtība slēpjas aiz tām. Tāpat kā mūsu valoda ir atkarīga no fizikāliem priekšnoteikumiem, tāpat arī balsu fenomens, kas nav ne fiktīva abstrakcija, ne akustiska mirāža. Salīdzinot balsu īpatnības ar drošiem un pastāvošiem psi- hofizikāliem faktiem, nepārprotami parādās to unikālais raksturs:

1.  Balsis izmanto tādu valodu, kuras vārdu un teikumu konstrukcija viennozīmīgi atšķiras no pastāvošajiem valodu likumiem un noteikumiem. Tās izmanto sava veida esperanto, kā turpmāk kļūs redzams no balsu paustā satura: vienā teikumā tiek izmantotas vairākas valodas, tās tiek izmainītas un dažkārt tiek veidoti ievērības cienīgi neoloģismi. Tātad balsu valoda būtu pirmie paranormālie dati.

2.   Balsu pausto saturu pētījumi ļoti bieži dod iespēju uztvert sava veida pēcnāves notikumus un mirušo vārdus. Šie satura elementi palīdz pētniecībai turēties uz pareizā ceļa. Balsu paustais saturs piegādā otros svarīgos paranor- mālos datus.

3.   Provizoriskās dzirdes analīzes liecina, ka šeit nav runa par dzirdes kļūmēm. Ja cilvēks sākumā nedzird balsis tādas, kādas tās ir, tad iemesls lielākoties meklējams vingrinājumu trūkumā un arī balsu daudzveidībā. Protams, cilvēka auss izšķirtspējai ir robežas.

4. Psihoakustiskie pētījumi norāda uz faktu, ka zināmā mērā cilvēks dzird to, ko vēlas vai sagaida dzirdēt. Cilvēks dzird neesošu mūziku vai no baltā trokšņa veido vārdus, kuri īstenībā nepastāv. Neskaidrā saucienā viņš sadzird jebkuru vārdu. īsāk sakot: mūsu dzirdei neapšaubāmi ir daudzas iespējas kļūdīties.

Balsis noklausoties, šīs kļūdu iespējas var likvidēt, dzirdēto x reizes atskaņojot ar magnetofona lentes palīdzību. Subjektīvos datus iespējams likvidēt, balstoties uz pastāvošajām skanējuma pazīmēm, it īpaši, ja tiek izmantota labi vingrināta dzirde, kam piemīt teicama izšķirtspēja.

Uzmanīgi pētījumi liecināja, ka radiobalsīm piemīt objektīva patstāvība — gan pēc skanējuma pazīmēm, gan pēc satura. Tātad balsu atkārtojamība ir to eksistenci apliecinošie objektīvie dati.

Radio-mikrofona balsis

Gadījuma pēc es atklāju iespēju kombinēt radio un mikrofona ierakstus.

Noklausoties kādu no ierakstiem, es pēkšņi konstatēju izmaiņas lentē ierakstītajā materiālā. Kāda balss nemitīgi pieprasīja "signālus". Visu izmaiņu procesu es, par spīti savam satraukumam, noklausījos līdz beigām. Pēc noklausīšanās es uzliku jaunu lenti un gribēju veikt radioierakstu. Taču es aizmirsu pārslēgt magnetofonu, tā kā ieraksts patiesībā notika caur mikrofonu. To atskaņojot, es konstatēju vairākas balsis. Tā sakot, aiz pārskatīšanās es biju atklājis metodi, kas pavēra jaunas iespējas divpusējai komunikācijai. Izmantojot šo ierakstīšanas veidu, balsis var iedziļināties mūsu jautājumos un mūsu problemātikā. Noklausoties mēs dzirdam paši savus un sarunas dalībnieku jautājumus, uz kuriem balsis bieži sniedz neticami bagātas un daudz ko izsakošas atbildes un norādes. Arī šeit es sastapos ar īpatnējo, nemainīgo balsu valodas fenomenu. Teikumi ir saspiesti, to jēga lielākoties grūti saprotama, gramatikas likumi tiek pārkāpti visās valodās, piemēram, "binde" (vāc. "saistu") vietā "bindu". īpaši uzkrītoši ir neoloģismi tā, piemēram, mūsu aparātus sauc par "decentrātiem".

Uz manu jautājumu par to, kā viņi zinājuši, ka es atskaņoju lenti, sievietes balss atbildēja: "Wir waren in deinem Zimmer" (24g:041; vācu — "Mēs bijām tavā istabā"). Tālāk seko teikumi latviešu un krievu valodā, piemēram: "Izrādās tāds nevīžīgs nebo!" Ļoti zīmīgs ir nākamas teikums: "Jun- dahl kan ga sjalv, - oh vecā pott! Bindu han an de (m) mort — bedī" (24g:041). Teikums veidots piecās valodās: Jundahl = cilvēka vārds; kan ga sjalv = zviedriski; vecā = latviski; pott = ziemeļvācu vai zviedriski; bindu = izmainīta vācu valoda; han = zviedriski; an de (m) = vāciski; mort = latīniski vai no kādas romāņu valodas; bed = angliski. Latviski teikums būtu saprotams šādi: "Jundāls var pats iet, vecais pods. Piesien viņu pie miroņgultas!" Bija dzirdams vēl viens teikums: "Lido ernst nach ziami auf Konstanti Konstantin, Alex. " (24g:042). Izteikums sastāv no latviešu un vācu vārdiem: ernst = nopietni; nach = uz; ziami = zemi; auf = pie. To latviski var saprast sekojoši: "Lido nopietni uz zemi pie Konstanta! Konstantins, Aleksis."

Ierakstīšanas paņēmiens ir aptuveni tāds pats kā no radio, tikai magnetofons paliek pārslēgts uz mikrofonu, un pats mikrofons tiek novietots pavisam tuvu pie radio. Radio vislabāk noregulēt uz balto troksni, tātad tā, lai mūsu auss neuztvertu nekādas radiopārraides un tikai ar pūlēm — pašu troksni. Skaidrs, ka var gadīties, ka ieraksta laikā tomēr ieslēdzas zemes raidstacijas. Taču tādēļ, ka balsis, kā jau teikts, izmanto ne ar ko nesajaucamu valodu, kas sastāv no dažādu valodu vārdiem, vienu ar otru sajaukt nav iespējams. Ar mani balsis lielākoties runā latviski. Tā kā latviešu valoda radiopārraidēs ir dzirdama ārkārtīgi reti, tad latviskus izteikumus var aplūkot kā tikpat paranormālus datus kā teikumus, kas sastādīti no vairākām valodām.

Radio — mikrofona ieraksti, kuros balsis var reaģēt uz mūsu jautājumiem un sarunām sniedz pirmšķirīgus pierādījumus balsu patstāvībai un to sadarbībai ar mums.

Arī šī ieraksta veida rezultātus pēc to dzirdamības iespējams iedalīt grupās A, B un C.

Sākot ar 1968. gada aprīli, sadarbībā ar fizikas profesoru Aleksi Šneideru (Šveice) tika attīstīti divi jauni ierakstīšanas paņēmieni:

Pašraidītāja balsis

Pie šī paņēmiena tiek atdalītas radio un mikrofona frāzes un tiek ierakstītas tikai nesošās frekvences, ko izmanto balsis. Šādi ierakstītas balsis uzrāda tās pašas īpatnības, kas novērojamas, izmantojot arī citas metodes. Izteikumus bieži vien mazliet pārklāj sinusa frekvence, taču tie ir labi dzirdami un brīvi no citiem blakus trokšņiem. Profesoram Šneideram un citiem līdzstrādniekiem līdz šim izdevies nevainojami verificēt vairākus simtus ar šo paņēmienu ierakstītu balsu.

Diodes balsis

Izmantojot šo interesanto paņēmienu, ieraksts notiek tieši no istabas uz magnētisko lenti, dažādu iemeslu dēļ šī metode ir stipri sarežģīta. Precīzi jāpiemēro antenas garums (8—25 cm); caur šo antenu tiek ierakstīti balsu viļņi. Šādā veidā ierakstītas balsis kvalitātes ziņā gandrīz atbilst cilvēciskas izcelsmes balsīm; taču ari šeit mēs konstatējam līdzšinējās īpatnības. Kad šī pēdējā metode būs attīstīta tālāk un pilnveidota, mēs vārda tiešākajā nozīmē varēsim runāt par nepastarpinātu kontaktu ar neredzamajām būtnēm; šo ierakstu rezultātus bez lielām grūtībām spēj uztvert arī netrenēta un nesagatavota auss. Rodas iespaids, ka būtnes ierunā savu sakāmo tieši uz lentes. Balsis skan tā, it kā atrastos ārpus jebkādas telpas, to dikcija ir nepastarpināta un ārkārtīgi skaidra; tās atskan nekavējoties un ir dzirdamas bez blakustrokšņiem. — Ierakstu veic pie visaugstākā iespējamā magnetofona ieraksta līmeņa. (Arī pārrakstot uz abiem aparātiem signāls maksimāli jāpastiprina. Iepriekš minēto radio un mikrofona ieraksta gadījumā šāds ieregulējums būtu izraisījis apdullinošus trokšņus.)

Attiecībā uz sīkākām uzziņām par abām pēdējām metodēm skat. profesora Šneidera tehnisko komentāru 376. Ipp.

Tālāk mēs atbildēsim uz vairākiem jautājumiem, kurus mums uzdeva parapsihologi un tehniķi un kuri droši vien radīsies arī lasītājam.

1.    Kāpēc balsis ir dzirdamas tikai pēc ieraksta? Parasti trokšņus, ko auss neuztver, nefiksē arī magnetofons un mikrofons.

Prof. Šneiders:Te mums jāteic, ka varam balstīties tikai uz pieņēmumiem. Attiecībā uz mikrofona ierakstiem: mikrofona membrānu būtu iespējams kustināt "telekinētiski", tieši vai no tieša tuvuma. Tas telpā nebūtu dzirdams. Vai arī signāls tiek tieši elektromagnētiski ievadīts mikrofona vadā. Pret šo otro pieņēmumu runā tas, ka mikrofonam patiešām jābūt ieslēgtam, lai uz lentes ierakstītos balsis.

Attiecībā uz radio pašraidošajām balsīm, diodi: te es īsti nesaprotu, kāpēc nekas nav dzirdams un līdz šim esmu to skaidrojis parapsiholoģiski: ja ierakstot klausās, tad balsis nenāk. Vai patiešām notiek tā, ka, ieraksta laikā klausoties, pilnīgi droši nekas nav dzirdams (nevis vienkārši netiek saklausīts), un pēc tam kaut kas ir ierakstījies uz lentes? Ja pareizi atceros, tad Jirgensons savu "meklējumu" laikā reizēm kaut ko uztvēra tieši.

K. R.: Ierakstu laikā nekad neesmu dzirdējis balsis, ne caur magnetofonu, ne caur radio, un arī tad ne, ja ieraksts tiek veikts caur pašraidītāju vai diodi.

Tikai noklausoties (kas ir sava veida māksla), balsis tika pamanītas un fiksētas pēc noteiktām pazīmēm.

2.     Tehniskie dati par mana mikrofona jutīgumu un mana magnetofona amplifikācijas faktoru.

Prof. Šneiders: Dati par M 85: frekvenču diapazons pie 3 Va "/ sek 30 — 15 000 Hz. Maksimālajam ieraksta līmenim nepieciešamais spriegums mikrofona un radio ieejā: 2, 5 mV (2, 5 x 10 ; ' V). Šis parametrs aizstāj amplifikācijas faktoru.

Mikrofona jutīgumu raksturo attiecība starp skaņas spiedienu un mikrofona izejošo spriegumu, un par to būtu jājautā ražotājam. Tas neapšaubāmi būtu vērtīgi precīzam protokolam, taču fenomena aprakstīšanai, manuprāt, ir nebūtiski.

K. R.: Man ir divi mikrofoni: M TD 19 C 200 un Dl 1 C (pēdējais — vājāks un nav dinamisks).

3.    Kādā veidā mūsu jautājumi un uzrunas spēj sasniegt viņsaules iemītniekus, respektīvi, balsis?

Prof. Šneider s: Šis jautājums noteikti nav saistīts ar aparatūras tehniku.

Parapsiholoģiskā problēma ir mūsu un tās citas pasaules domu kopības mehānismā, uzrunu izteikšana noteikti tikai labāk fiksē domas, nevis uz kaut ko iedarbojas fiziski.

K. R.: Jāpieņem, ka garu pasaules būtnes vienlaikus atrodas visur un parādās arī caur mūsu domām, uz ko balsis bieži norāda pašas.

4.    Kāda funkcija ierakstos ir radio aparātam?

K. R.: Transportēt nesošo frekvenci.

Prof. Šneiders: Šķiet, ka butnem ir vienkāršāk modulēt kāda parasta radioraidītāja nesošo frekvenci vai šim nolūkam speciāli radītu (mērraidītāja) nesošo frekvenci, izmantojot tajā eventuāli pastāvošus trokšņus un s k a ņ a s, nekā tieši iedarboties uz mikrofonu. Droši vien drīzāk tiek izmantotas jau pastāvošas nesošās frekvences, nevis fenomens pats rada jaunu nesošo frekvenci.

Ja godīgi, tad arī mēs par to zinām ļoti maz, taču oponentiem varētu būt diezgan grūti pierādīt mums, ka šāds process nav iespējams.

5.    Kā savieno radio un magnetofonu?

K. R.: Tāpat kā veicot magnetofona lentē parastu ierakstu no radio; tikai radio jānoregulē uz tā saukto balto troksni.

Prof. Š n e i d e r s : Jā, tā ir, — signāls tiek ņemts no radioaparāta diodes. Vācijā noteiktā norma pēc DIN 41524 kopš apm. 1955. gada.

6.     Kā pēc ierakstīšanas tiek apstrādāta magnetofona lente?

K. R.: Ierakstu uzmanīgi noklausās. Katra uztvertā balss tiek tūlīt reģistrēta un analizēta pēc tās satura un īpatnībām. Vislabāk to veikt, pārkopējot balsi uz citu lenti un vairākkārt atkārtojot. Tādā veidā mēs iegūstam skaidru balss tēlu.

Prof. Šneiders: Piedevām īpaši M-balsu gadījumā kopējot tiek panākts tālāks pastiprinājums.

Balsu runas veids

Atšķirībā no cilvēku balsīm, tā sauktās "viņpasaules" balsis runā raksturīgos, ne ar ko citu nesajaucamos ritmos. Vienā teikumā tās lielākoties izmanto vairākas valodas. Teikumu būvē pēc noteiktiem, mums neierastiem likumiem. Lai gan balsis runā pēc tā paša principa kā mēs, taču to runas aparāta anatomija neapšaubāmi atšķiras no analoģiskajiem cilvēka orgāniem. Nav skaidrs, kā balsis aktivizē un izmanto radioviļņus un rada uz magnētiskās lentes elektromagnētiskos laukus tā, lai galu galā gaisa telpā vibrētu saprotamu vārdu vai teikumu veidā.

No pētījumiem par cilvēka runas aparātu mums zināms, ka runāšana pati ir ļoti sarežģīts process. Cilvēks vispirms izmanto balss saites un balss spraugu. Šim nolūkam viņam nepieciešamas plaušas: procesā jāpiedalās elpošanai, brīvai gaisa pieplūdei. Radot skaņas, skrimšļu sistēma un sarežģīts mazu muskuļu kopdarbs kustina balss saites. Kad no plaušām tiek izspiests gaiss, tas iesvārsta balss saites, turklāt frekvenci nosaka balss saišu spriegums un izmēri. Tā balss saišu kustība ietekmē mutē nonākošo gaisa plūsmu. Gaisa plūsma savukārt izraisa mutes dobums rezonanses frekvences. Balss dabu lielākoties nosaka mutes forma. Kā likums, nav divu vienādu balsu, katram, tā sakot, ir sava balss, ko raksturo unikāls tembrs. Balsīm, kas parādās magnetofona lentē, piemīt ne tikai to paranormālās īpatnības, bet arī liela līdzība ar cilvēka balss aparāta produktiem. Iespējams, ka tās izmanto jau pastāvošu cilvēka balsu materiālu. Tās tikai ir klusākas, B un C grupas balsis lielākoties ir čuksti, taču rodas iespaids, ka šīs skaņas rada balss aparāts.

Valodas diferencētās atšķirības arī norāda uz to, ka balsis kaut kādā veidā izmanto tos pašus avotus, no kuriem mēs veidojam cilvēku valodu. Tāpat kā cilvēku valodā, arī šajā ir patskaņi un līdzskaņi. Patskaņus raksturo to īpašais garums, līdzskaņi tiek izteikti ātri un aprauti. Iespējams novērot arī balsīgās un nebalsīgās skaņas, atkarībā no tā, vai to radīšanā piedalās vai nepiedalās balss saites. Vārdi, kurus izsaka balsis magnētiskajā lentē, lielākoties ir viennozīmīgi skaidri izrunāti, neatkarīgi no valodas. Tomēr identificēt balsis bieži ir ļoti sarežģīti. Noklausoties cilvēks uztver balsu rezonansi un frekvenci, tas dzird skaņas, taču mūsu dzirdei ļoti grūti nākas noteikt, vai un kādu vārdu šīs skaņas veido. Tikai pēc intensīvākas noklausīšanās atklājas saprotams vārds. Daži no maniem līdzstrādniekiem ilgi un atkārtoti klausījās noteiktas frāzes, nesaprotot to saturu. Šādas grūtības īpaši attiecināmas uz C dzirdamības grupas čukstošajām balsīm. Starp citu, liekas, ka grūtības pastāv ne tikai klausītājiem, bet arī runātājiem jeb balsīm-būtnēm: manās lentēs ir piemēri tam, ka kāda balss mēģina veidot vārdus no saraustītām vibrācijam, kas līdzinās kamenes dūkšanai.

Balsu valoda būtu plaši un rūpīgi jāpēta. Šeit apnīk stītos novērojumus nav iespējams izskaidrot, kamēr nav pieejami pieredzējušu fonētiku veikti speciāli pētījumi šajā jomā.

Par balsu atskaņošanu

Balsu atskaņošanu iespējams aplūkot no dažādiem aspektiem. Tā atkarīga gan no dzirdes īpatnībām, gan arī no mehāniskajam un elektroniskajām ierīcēm.

Pie noklausīšanās lielu lomu spēlē psihoakustika, jo ceļš no auss līdz smadzenēm ir sarežģīts un pakļauts daudziem kļūdu avotiem. Taču ar magnetofona palīdzību šos kļūdu avotus iespējams precīzi un droši norobežot. Tomēr jāatzīst, ka sajūtas, kas rodas, balsis klausoties, var būt augstākajā mērā personiskas dabas. Tas var būt saistīts ar izteikti specifisku jūtu izpaušanu. Kā mēs vēlāk redzēsim no balsu paustā satura, tās pārraida emocijas, kaislības, jūtas, domas un vēlmes, kas dziļi sakņotas cilvēciskajā esībā un modina mūsos pārpasaulīgu sajūtu. Būtu naivi ticēt, ka šīs sarežģītās kopsakarības iespējams pamatot ar fizikālām formulām. Katrs indivīds, balsis klausoties, var reaģēt savādāk, atkarībā no savām ierastajām domām vai ētiskajiem un reliģiskajiem priekšstatiem. I e r a k s t u s atskaņojot, no dzirdētā j ād i s tan cēj a s, un klausītājam, cik vien iespējams, jāiegrožo sevis paša jūtas, domas un vēlmes. Noklausoties balss pakāpeniski adaptē balsis ar to dažādajām īpašībām. Mēs sastopamies ar faktu, ka katrai balsij ir īpaša, tikai tai raksturīga balss kvalitāte. Šī raksturīgā kvalitāte ļauj mums apzināt balsu pat- stāvīgumu. Pēc nelielas prakses iespējams jau izvirzīt pieņēmumus par to, kādas personības varētu slēpties aiz attiecīgajām balsīm.

Taču, tā kā ieraksti ir ļoti atšķirīgi un mēs vēl atrodamies vairāk nezināmā nekā zināmā jomā, mums bieži ir darīšana ar ļoti izkropļotām balsīm. Atskaņojot var gadīties, ka balss zaudē savu īpašo kvalitāti. Šādi izkropļojumi ir īpaši novērojami radio ierakstu gadījumā, kur traucējumus izraisa mūzika, runa vai pārāk vājš raidītāja signāls. Tad mēs balsi nevaram atpazīt ne pēc tās tembra, ne pēc satura jēgas. Šeit parādās tehniska problēma: kā lai atskaņošanu kvalitatīvi uzlabo, tā paaugstinot saprotamību un nemaldīgi konstatējot kādas balss tembru? īsāk sakot: pašreiz pieejamie tehniskie līdzekļi balsis ļauj fiksēt tikai nepietiekamā mērā *.

Pēc ilgas meklēšanas man izdevās atrast vismaz vienu uzlabotu metodi: dzirdamas balsis, kam piemīt paranormālas pazīmes, nokopē un vairākkārt atkārto, tā lai auss varētu uztvert vārdus vai teikumus pēc vismazākajām skaņas vienībām (fonēmām) un analizēt pēc satura. Šādi apstrādātu balsi iespējams pakļaut tiem pašiem tehniskajiem mērījumiem kā parastu cilvēka balsi.

Šīs jomas praktiķi atradīs daudzas tādas metodes, kas pionieriem nerādās pat sapņos.

♦Strādājot ar diodes balsīm, ierakstu kvalitāti bija iespējams tālejoši uzlabot. Sal. 43. un 376. Ipp.

balsu saturs pēc motīviem

Balsu teiktais ir daudzslāņains, pēc satura bieži neizdibināms un savā uzskatāmībā neizskaidrojams. Tas, vai mūsu zināšanas par balsu fenomenu paplašināsies, vai arī tas - atkal nogrims aizmirstībā un zaudēs savu īpatnējo eksistenci, būs atkarīgs no nākotnes pētījumiem. Taču šī lieta ir pārāk uzskatāma, lai būtu iespējams to ilgākā laika periodā slēpt. Eksperimentu sērijās un noklausīšanās testos fenomena eksistence tika viennozīmīgi fiksēta un verificēta (sal. 226. un 433. Ipp.). Balsis pieder faktu pasaulei. Tās ir objektīvi dzirdamas uz lentes. Tās ikviens var atkārtot, un ikviens pēc zināmas apmācības var veikt patstāvīgus ierakstus.

Līdz šim esmu ierakstījis 72 000 balsu. No šī bagātīgā materiāla 25 000 balsu kopā ar saviem līdzstrādniekiem esmu analizējis pēc atkārtošanas metodes un, kārtojot pēc motīviem, esmu sastādījis balsu ierakstu izlasi izziņai un diskusijām, tā izveidojot faktu materiālu.

Tas, vai šeit darbojas neapzināti spēki mūsos, vai aktīvi, no mums neatkarīgi spēki ārpus mums, ir jautājums, uz kuru būtu jāatbild tikai pēc dziļāka ieskata fenomena struktūrā. Sakarā ar balsu fenomenu ir izveidojusies jauna psiholoģiska situācija. Tas, kā mēs ar to tiksim galā, ir atkarīgs no mūsu gatavības fenomenu pētīt ar paša fenomena palīdzību. Mūsu galvenā interese šeit ir: konstatēt šo fenomenu kā dabas faktu.

Tātad es nevēlētos ar Tālāk minētajiem balsu satura elementiem radīt iespaidu, ka neelastīgi pastāvu uz to vai citu hipotēzi par šo fenomenu, uz tā viennozīmīgu interpretāciju vai skaidrojumu; es gribu tikai pavēstīt par dzirdēto kā par fizikāli akustisku faktu. Mums šo fenomenu jācenšas saprast, balstoties uz šo konkrēto pieredzi. Tomēr ilgākam laika posmam ar balsu eksistences konstatēšanu vien būs par maz; jo šīs akustiski nosacītās parādības slēpj sevī daudz dziļāku un nozīmīgāku saturu, nekā tas mums varbūt šķiet noklausīšanās pirmajā reizē. Taču ikviena priekšlaicīga interpretēšana var aizšķērsot ceļu pētniecībai. Mūslaiku cilvēku visbīstamākā māņticība: paļauties uz gatavām domāšanas shēmām un negrozāmi uzticēties mēraparātiem, kuri bez dzīvā, reālā cilvēka nav nekas. Šāds paņēmiens bieži noved pie rezultātiem, kas ir tālu no faktiskās īstenības. Nodarbojoties ar jebkādu pētniecību, mums jāaizmirst visi gatavie viedokļi un jāpatur sev tiesības no jauniem faktiem bez aizspriedumiem veidot jaunus spriedumus. Tātad mums aizvien jābūt gataviem koriģēt savus uzskatus par kādu nepazīstamu eksistences formu, kuru tās izpausmes veids ļauj aplūkot kā jaunu fenomenu.

Ar šo gan nedrīkst saprast tīšu virzību uz lietu reliģisku skatījumu, bet gan drīzāk kaut ko līdzīgu atklātai, dzirdamai saziņai ar būtnēm, kuras varētu mājot līdz šim neapjaustā un neizzinātā pasaulē.

Protams, intelektuālā attīstība mūs virza prom no jebkādiem neapzinātiem infantiliem priekšstatiem, pieprasot precīzus pierādījumus un paskaidrojumus; taču cilvēka patiesajai attīstībai šādi priekšnoteikumi var izrādīties arī fatāli. Nelokāma turēšanās pie reiz izstrādātas metodes vai pie sastingušiem pieņēmumiem, kas, parādoties jauniem faktiem, var izrādīties aplams psihisks stāvoklis, var aizkavēt patiesības izzināšanu. Mūsu idejas, teorijas vai pat "fakti" var mainīties, atkarībā no tās īstenības, ar kuru mēs ik dienas sastopamies. Tātad mūsu zināšanas nav drošas, it īpaši tās, kas attiecas uz cilvēku. Un par "balsīm" pagaidām nav zināms tikpat kā nekas. Taču, iedziļinoties balsu paustajā saturā, mēs atrodam daudzus aspektus, kurus var aplūkot kā tipiski "viņpasaulī- gus": mirušie, šķiet, cenšas nodibināt kontaktu ar mums, "dzīvajiem". Izteiksmes īpatnības mums palīdz identificēt fenomenu un norāda uz tā veidola pastāvlgumu. Balsis pēc savas dabas ir stipras, un tās spēcīgi iedarbojas uz dvēseli. Uz jutīgām un labilām dvēselēm balsu klausīšanās var atstāt satricinošu un fatālu iespaidu; balsīs slēpjas reāli dvēseliski spēki, kas nav ne blefs, ne šķitums, bet gan arhaiski dziļa psiholoģiska īstenība. Būdamas dzirdami komunikācijas partneri, tās paver mūsu dvēseles dzīvei jaunu perspektīvu uz transcendentu eksistenci.

Gadījumā, ja šeit darbotos mūsu zemapziņa, tad arī mums pašiem būtu jādomā un jājūt citādāk nekā mēs to darām, citādāk jāizvēlas un jāpieņem lēmumi. Balsis atklāj mums patstāvīgu reālu pasauli, kas varētu atrasties ārpus mums. Ja šī atziņa ir pareiza, tad mums ir darīšana ar fenomenu, kas uzrāda jaunus ceļus cilvēka dvēseles dzīves pētniecībai. Taču, kā es jau minēju, mēs varam tikai konstatēt faktus, nebūdami droši par kādu vienu interpretāciju. Mūsu tukšie skaidrojumi pašreizējā pētniecības stadijā tālāk nepalīdz. Ja pastāv kāds kaut vai aptuveni drošs kritērijs balsu objektīvai eksistencei, tad tās ir balsis pašas. (Piemēram, ir gadījies, ka neskaidrus balsu izteikumus tās ieraksta un atskaņošanas nākamajā reizē koriģē un padara saprotamus.)

Sava pētniecības darba laikā es varēju novērot, cik ārkārtīgi stipri cilvēka dvēsele pretojas šim fenomenam un cik stūrgalvīgi Uī izgudro dažādus "izskaidrojumus", un manipulē ar esošām "zināšanām", lai izvairītos no šīs mīklas un atbrīvotos no tās. Esmu uzklausījis vairākus cilvēkus, kuri zināšanu un pieredzes trūkuma dēļ dzen pētnieku apnikumā, neauglībā un bezjēdzībā, visu pasākumu spējot noslāpēt ar savu garlaicību un šaubām.

Visauglīgākā nostāja: interese bez aizspriedumiem un simpātijas attiecībā uz nezināmo. Pie šādiem priekšnoteikumiem mēs mēģinām mana darba laikā iegūto materiālu sistemātiski pārskatīt pēc motīviem un pakļaut savai kritikai un izpratnei.

1. Māte

Apmēram 72 000 dzirdamo balsu vidū mātes motīvs statistiski ieņem pirmo vietu. Māte parādās visdažādākajos veidos, un tam izmanto dažādas valodas, arī tādas, kurās savas dzīves laikā nav runājusi, piemēram, spāņu, zviedru vai vācu; visbiežāk viņa lieto latgaliešu valodu. Uzruna lielākoties ir tieša un personiska. Taču ir arī starpnieki, kas ziņo, ka māte esot klāt, vai veic citus izteikumus par viņu. Sievietes balss: "Tava māte! " (22r:277) "Mote te atrūdās. Tekla. " (23g: 158) (Sal. ar Teklas motīvu 60. Ipp.) Dažkārt viņaizmanto ļoti maigas sarunvalodas formas: "Kostulīt, tā tova mote. " (29g:036) Atsevišķos teikumos viņa izmanto spāņu vārdus, piemēram:

"Te madre, Kotja." (39r:711)

(Latv. spāņu vai itāļu — "Te ir māte, Kostja")

Par savu klātbūtni viņa ziņo šādos izteikumos:

"Mote tevipavad." (39r:406)

"Māti laid!"—Tad sievietes balss: "Kosta!" (39r:739)

"Kostulīt, Kostulīt! Māte!" (49r:328/30)

"Koste, tava māte runā. " (40g:287)

"Tala Kosti, mamucis. " (Amg:084) (Zviedr., latv. — "Runā, Kosti, mammucis.") "fVir danken. " — "Māte lentē. " (43g:447 — turpat 450 M)

(Vācu, latv. — "Mēs pateicamies." — "Māte lentē.") "Māte te, runā Kosta!" (43r:044) "Kostja, mote ustobā. " (43r:519) "Din moder. "— "Krustmeita. " (44b:244 M) (Zviedr., latv. — "Tava māte." — "Krustmeita.") Eksperimentētājs uzrunā māti: "Es priecāšos par tavu balsi."

"Deine Mama!" (44b:592) (Vācu — "Tava mamma!") "Tava mamma, tava māte. " (25r:384/6) Nobeigumā vēl tiešāk. "Māti mīl, tavu jauno Mona Roz!" (turpat) (Eksperimentētāja māti sauca Rozālija. Turpmākajos ierakstos māte reizēm stādās priekšā kā "Mona", piem., 25r:455 un 457.)

"Mona, Ijubijudi!" (31 r:520)

(Krievu, vācu, pēdējais ar izmainītu galotni. — "Mona, mīli jūdus!")

"Mona, tuva tu. "(42r:381)

"Din Mona dzird, dzird. " (33r:024)

(Zviedru, latv. — "Tava Mona dzird, dzird.")

"Kosta, atmin mote Mona!" (34r:122)

Šad un tad tiek ziņots par mātes stāvokli, piemēram:

"Mātei sāp galva. " (3 lr:543)

"Māte sjuk. Tava krustmeita te. Deras pensionats. " (44b:080)

(Latv., zviedru — "Māte ir slima. Tava krustmeita te. Viņas pansionāts.")

"Te māte raud. " (44r:905)

"Konstantin, tova loba mote raudaja par savu zudušo dēlu. Konstantin, par savu zudušo dēlu raud tava māte. " (26r:033)

Mazliet vēlāk viņa piesakās pati: "Konstantin, te tava mote. " (turpat:036) Augšējā piemērā jūtamās raizes tiek paustas bieži: "Konstantin, tava māte. Furchtbare,furchtbare Krdfte mot dej. Turies bei mej! Deine Mutter. " (26r:03112)

(Latv., vācu, zviedru — "Konstantin, tava māte. Šausmīgi, šausmīgi spēki pret tevi. Turies pie manis! Tava māte.")

"Mote. Tu nīci. " (39g:317)

(Latgal. — "Māte, tu iznīksti.")

"Aizgulēj, Kosti, paliec par spīti. " (35r:302)

"Kosta, tu kurls, te mote. " (39g:512)

*

Mēs dzirdam padomus un solījumus palīdzēt, kas daļēji ir formulēti diezgan mīklaini:

"Nabādoj mote palīdzes. " (35g:226) (Latgal. —"Nebēdā, māte palīdzēs.") Balss turpina:

"Mēs tev palīdzam. Pēters tev palīdz. Pacietību pierādi!" (35g:296/300)

Pēc tam, kad eksperimentētājs lūdzis māti viņam palīdzēt, mēs dzirdam šādas balsis:

"Čuči ej!" — "Willst du rasch Paradata? Crucis Korn!" (42g:538)

(Latv., vācu — "Čuči ej!" — "Vai tu ātri gribi para- normālos datus? Crucis graudi!"

"Māte te pavirši tev mal. " — "Te ir Latvieši. " — "Radus vien mal." (47r:533)

"As te māte. Es stāvu, Kostuli. Jēkabs stāv, Kosti. Putj av clarity." (47r:656)

(Latgal., krievu, zviedru, ang|u — "Te es, māte. Es stāvu, Kostuli. Jēkabs stāv, Kostuli. Skaidrības ceļš.")

*

Pēc diviem ierakstiem ar grupas piedalīšanos, kuros māte nepieteicās, eksperimentētājs veica ierakstu viens pats (Nr. 323). Viņš jautā mātei, kurš no viņa līdzstrādniekiem tai patīkot vislabāk.

"Nivīns napatīk — tava Mutter. " (46g:373) (Latgal., vācu — "Neviens nepatīk — tava māte.") Tā pati balss jautā tālāk: "Māti tu juti? " (46g:390) Māte interesējas, ko eksperimentētājs darot: "Ko tu dari? Tāvs te. " (42r:381) Tajā pašā lentē tālāk dzirdam: "Vientuļa māte. "— "Māte te vieno. "(42r:422 un 632) "A ko tu dor? Klars Monds. Neredz tu moti? Māte stipra." (44b: 176)

(Latgal., vācu — "Ko tu dari? Skaidrs mēness. Vai tu māti neredzi? Māte ir stipra.")

No nākamā sarunas fragmenta secināms, ka balsis pret māti sajūt zināmu cieņu: "Māte, stāj!" "Lettisch prūt? "

"Prūtam."

"Kop tik īkšā!" (35r:223)

(Latgal., vācu — "Te ir māte, pagaidi!" — "Vai tu latviski proti?" — "Protam." — "Kāp tik iekšā!")

Mēs dzirdam norādes par mātes "dzīvesvietu": eksperimentētājs novēl viņai, lai mātes viņsaules ceļi būtu viegli. Balss: "Danke, palidzēs man. " (44b:256/8) (Vācu, latv. — "Paldies, man palīdzēs.") Eksperimentētājs: "Es ar tevi esmu cieši saistīts. Kur tu tagad dzīvo?"

Balss: "Es te dzīvoj Nonsburdē. Bāde amico sind, Kosti." (turpat)

(Latv., zviedru, vācu — "Es te dzīvoju Nonsburdē. Mēs abi esam draugi, Kosti").

Citā reizē eksperimentētājs jautā: " Māte, kur tu tagad dzīvo?"

Balss: "Es dzīvoju Niapolī. " — "Tu Mutter hjālpi. " (47g:620)

(Latv., vācu, zviedru — "Es dzīvoju Neapolē." — "Tu palīdzi mātei.")

Eksperimentētājs saka, ka esot pārliecināts, ka mātes spēki pieaugot, pateicoties viņas garīgajai barībai un garīgajai apkārtnei.

Kāda balss atbild:

"Vi skali hoff. Kost. Mutti, Ko. " (42g:540) (Zviedru, vācu — "Mēs cerēsim, Kost. Māmiņa, Ko.") No savas puses viņa vaicā:

"Bist du zufrieden? " — "Mama, Konstantin." (34g:216/20)

(Vācu — "Vai tu esi apmierināts?" — "Mamma, Konstantin.")

Galvenokārt no valodas viedokļa ir akcentējams sekojošais teikums:

"Raudive, taurē, nabaga matj. Rau —, tut aber nichts. In der Kirche sleep!" (40r:427)

(Latv., krievu, vācu, angļu — "Raudive taurē, nabaga māte. Rau —, bet neko nedara. Baznīcā guli!")

Nepārprotamā attieksme pret eksperimentētāju izriet no šīm balsīm:

"Nevaru dziedat tev, mans mīļais. Tava mazā māte. " (23r:495)

"Māte tencina." (43r:044) "Pagaidi te. Kosti. Mutti sevišķi mīli!" (44b:230) (Latv., vācu — "Pagaidi te, Kosti. Māmiņu sevišķi mīli!" "Māte. Ich liebe dich. " (44r: 132) (Latgal., vācu — "Māte. Es tevi mīlu.") "Mīlē, Kosta, māti!" (44r:178) "Neatkapies tik lielumā! Māte. " (46r:684) "Koste, te māte, laba diena. Mēs warten, Kosti, tagadnē." (47g:028)

(Latgal., vācu — "Koste, te ir māte, labdien. Mēs gaidām, Kosti, tagadnē.")

"Māte — pirmā norma. " (42r:725)

2. Krustmāte

Manā dzīvē zināma loma bija kādai krustmātei no tēva puses, kura, vēl jauna būdama, man nezināma iemesla dēļ iestājās klosteri, taču turpināja man simpatizēt līdz pat savai nāvei. Šur un tur manos ierakstos ir runa par viņu. Viņa piesakās ar kādu brīdinājumu vai vienkārši paziņo par savu klātbūtni.

"7a tava Tante, tote, tote Tante. 7a tava Tante, tote Tante. Tu bezdievis. Dzied!" (28g: 168)

(Latv., vācu — " Tā tava krustmāte, mirusī, mirusī krustmāte. Tā tava krustmāte, mirusī krustmāte. Tu bezdievi, dziedi!")

"Tava tote Tante, tava tote Tante!" (28g: 188) (Latv., vācu — "Tava mirusī, tava mirusī krustmāte!") "Tu, tote Tante. "(28g:192) (Latv., vācu — "Tu, mirusī krustmāte!") "Kosti, te Tante. " (40g:457) (Latv., vācu — "Kosti, tc krustmāte.") No ieraksta, kas izdarīts Getingenē: "Te Kosti, te Tante. Nepiekust! Man nocērpe matus. " (Hr:295)

(Latv., vācu — "Te ir Kosti, te ir krustmāte. Nepiekusi! Man nocirpa matus.")

"Totka tja, guten Tag!" (45r: 118)

(Krievu, latgal., vācu — "Krustmāte ir te, labdien!")

"Matilde, te Tante. Lūgšanas!" (40r:523)

(Latv., vācu — "Matilde, te krustmāte. Lūgšanas!")

3. Tekla — Moņa

Ar vecāko māsu Teklu man bija ciešas attiecības līdz pat viņas nāvei. Gan manas agrās jaunības, gan turpmākās dzīves laikā viņa, rūpējoties par mani un interesējoties par manu dzīvi, tikpat kā aizstāja man māti. īsāk sakot, Tekla allaž modri sekoja gan manai garīgajai, gan arī ikdienas dzīvei. Līdztekus mātes balsij, viņas balss ierakstos izpaužas vissīkstāk un visviennozīmīgāk.

Retāk mēs dzirdam manas māsīcas Monas vārdu, kura nomira 1944. gadā, būdama divpadsmitgadīgs bērns.

"Tekle. Otru reizi mani nervi neizturēja, betparatru… " (23g:337)

"Neraud, te Tekla. IVer weintfur die andere. " (28g:666/7)

(Latv., vācu—"Neraudi, te Tekla. Kas raud par citiem.")

Dažas balsis tieši norāda uz to, kas Tekla ir, piemēram:

"Tekla, tova māsa. " (29g:495)

(Latgal. — "Tekla, tava māsa.")

Četri savstarpēji saistīti teikumi stāsta par Teklu:

" Tici Teklai!"

" Tekle nomoda."

"Eto sestra. "

"Tjānnare, Tekle, mūsu jobka. " (35g: 103) (Latv., krievu, zviedru — "Tici Teklai!" — "Tekla nomodā."—"Tā ir māsa"—"Sveika, Tekla, mūsu strādniece") "Atkal Tekle." (44g:457)

Nākamais sarunas fragments rada iespaidu, ka māsai Teklai jāšķērso kaut kāda robeža. (Sal. motīvs "Pāreja, muita", 184. Ipp) "Stakars mosa!" "Tekla te." "Pasportu!"

"Tekle Raudive. " (Hg: 180)

(Zviedru, latv. — "Nabaga māsa!" — "Tekla te." — "Lūdzu pasi!" —"Tekla Raudive.")

Eksperimentētājs uzrunā savu māsu Teklu. Kāda balss atbild: "Ataman, plika." (42g:346)

(Krievu, latv. — "Ataman, esmu kaila." — Te jāpiebilst, ka vecākie brāļi un māsas mani bērnībā sauca par "atamanu".)

Uzreiz pēc tam eksperimentētājs cenšas sazināties ar savu māti, draugiem un radiem. Kāda balss saka:

"Kosti, nu du smikra; viņi gul. " (42g:347) (Zviedru, latv. — "Kosti, nu tu glaimo; viņi guļ.")

"Wir binde Tekle, Konstan." — " Te Konstantīns muns. " (42g:551)

(Vācu, latgal. — "Mēs saistām Teklu, Konstan." — "Te ir mans Konstantins." — Otro teikumu saka sievietes balss.) "IVohnst du hier? Liebe du Schwester!" (43g: 122) (Vācu — "Vai tu te dzīvo? Mīli tu māsu!") "Kosti, tu? Schvvester hier. Svētī tu?" (43g: 135) (Latv., vācu — "Kosti, tu? Māsa te. Tu svini?") "Te Tekle. Māsa raud. " (43g:553) "Tekle dir will helpe. " (Ullr: 124) (Vācu — "Tekla tev palīdzēs.") "Nu miera Tekle. " (44r:283) "Atman, tev liek dvoiku. Māsa, sehor. " (44r:906) (Latv., krievu, spāņu — "Atman, tev liek divnieku. Māsa, senjor.")

"Konstantin, Konstantin, Schvvester!" (22r:360) (Vācu — "Konstantin, Konstantin, māsa!" "Blindamosa!" 46g:355) (Vācu, latgal. — "Akla māsa!") "Radz tu Tekli? " — "Tekle, prātulis!" (46g:642) "Nacht till sestra. " (47g:227) (Vācu, zviedru, krievu — "Nakts māsai.") "Te tev ta Kosta. Te Tekle winka, sestra gon. Du ūberstoh, danke barmherzig Burkhards. " (48g:377)

(Latv., zviedru, krievu, vācu — "Te tev tas Kosta. Te māj Tekla, laikam māsa. Tu izturi to, žēlīgi pateicies Burk- hardam.")

"Sestra te!"

"Te nesagaidīsi Grizalīnu, Koste. " "Pietiks!" "Ko tu gribi?"

"Kosti saņemt gribu. " (49r:255/6)

(1. teikums — krievu, latv.: "Te ir masa!")

"Te tava Mona. Loti maza. Tu runā, Kosti. " (47r:070)

"Mona, hej!" (46r:641 M)

4. Aļoša — Aleksis

Līdztekus manai mirušajai māsai Teklai ļoti bieži parādās Aļoša (vai Aleksis) un sauc sevi par manu brāli un palīgu. Tā patiešām sauca manu brāli, ar kuru viņa dzīves laikā man bija labas attiecības.

Daži piemēri, kuros tiek minēts viņa vārds: "Lido ernst nach ziami auf Konstant. Konstantin, Aleks." (Ūbsg:252)

(Latv., vācu — "Lido nopietni uz zemi pie Konstanta. Konstatin, Aleksis.") '

"Kosta, tu te esi. Kosti, Aleks. " (Ū Ir: 163) "Jag prūtu sprechen. Aleksis, Konstantin, Aleksis!" (37r:599/600)

(Zviedru, latgal., vācu — "Es protu runāt. Aleksis, Konstantin, Aleksis!")

"Brāl, tas miIzīgangažē. "— "Tiše, Aleksej!" (44r:232) (2. teikums krievu: "Klusāk, Aleksej!") "Tev Aljoša help!" (44r:474) (Latv, angļu — "Tev palīdz Aļoša!") "Brālis, te Glūck!" (42g: 158) (Latv., vācu — "Brālis, te ir laime!") "Te guni dedzi! Aleksis sveiks. Emilijapie galda svin. " (42r:818)

Nākamais teikums atļauj pieņēmumu, ka Aļoša darbojas kā starpnieks starp balsu būtnēm un eksperimentētāju:

"Mēs daudzi te, piesūc pie zemes, Aljoša!" (45g:659)

"Aljoša. Koste, te Liebe. Koste, Brūcke te. " (47g:067) (Latv., vācu — "Aļoša. Koste, te ir mīlestība. Koste, te ir tilts.")

"Aljos, Koste. Sveiks, Koste. Wir gehen auf Osun. " (47g:366/70)

(Latv., vācu — "Aļoš, Koste. Sveiks, Koste. Mēs ejam uz Osūni." — Eksperimentētājs ir dzimis Osūnē.)

Eksperimentētājs uzrunā Aļošu. Atskan šādas balsis:

"Man patika frāze."

"Te Papukin ciankt."

"Dein Vater te kommt. " (47g:512)

(Latv., vācu—'Te Papukins pateicas."—"Tavs tēvs te nāk")

*

1967. gada 21. martā eksperimentētājs veica ierakstu, kurā, starp citu, īpaši uzrunā savu mirušo brāli Aļošu. Seko ieraksta fragmenti:

"Aljoša. Edle Kosti, spiriti. " (47g:570) (Vācu — "Aļoša. Cēli Kosti,spiriti") "Nav te tomēr Biezais. " (Dr. Biezais, eksperimentētāja draugs.) "Cedrinš."

(Latviešu dzejnieka vārds, sal. 108. Ipp.) "Te i Lettland —, sah niente. " (turpat:574) (Latv., zviedru, vācu, itāļu — "Te Latvijā —, neredzēju neko.")

"Te "noisini" tā illa. " (turpat:580) (Latv., angļu, zviedru — "Trokšņi te slikti ierakstās." — Vārds "noisini" varētu būt rada angļu "noise".) "Te venta, Konstantin!" (turpat:581) (Latv., zviedru — "Te gaidi, Konstantin!") "Gribu par sopi… " (turpat:582)

(Latgal. —■ "Gribu par sāpi…")

"ta plika tikies…"

"ta bija nabadzīte."

"Turies pie Zentas!" (turpat:584)

"Koste, ve/fortsetning!" (turpat:585)

(Latv., zviedru — " Koste, vēl turpinājumu!")

" Vai tu Justi? "

Un ierakstam noslēdzoties:

"Nun ferdiga, Kosti!" (turpat:595)

(Zviedru — "Nu ir gatavs, Kosti!")

*

Nākamajos fragmentos atkal ir runa par brāli, par Aleksi:

"Tālu tu vedīsi Kosti. " "Lūk te Kostes brat! " (Latv., krievu — "Lūk, te Kostas brālis.") "Mums birzes te trūkst" (lar:201) "Brāli, tu latvis. " (47r: 118) "Alex, help!" (47r:346) (Ang|u — "Aleks, palīdzi.") "As, Kosti. Saproti brāli?" (49r:090) (Latgal. — "Es, Kosti. Saproti, brāli.") "Aloša, sabotaša!" "Nagu/i tja, radžu tja. " "Eku, kur Kostja!" (49g:579/80) (Latgal. — "Aļoša, sabotāža!" — "Neguli te, redzu te." — "Paskat, kur Kostja!") "Tev ir brālis."

"As, Kosti! Saproti brāli? " (49r:028) (As = es, latgal.)

5. Soņa S.

Ar Soņu L. mēs draudzējāmies ilgus gadus. Viņa nomira 1958. gadā Rīgā, pēc garas, mokošas slimības. Mēs sarakstījāmies līdz pat viņas dzīves pēdējai dienai. Bijām vienojušies, ka tas, kurš nomirs pirmais, dos otram kādu zīmi no viņsaules. Dīvainā kārtā es nesaņēmu it nekādu ziņu, ne sapnī, ne nomodā. Līdz ar savu nāvi Soņa bija pilnīgi aizgājusi no manas dzīves. Tikai 1965. gadā, kad es sāku eksperimentēt ar balsīm, viņa parādījās ierakstos.

"HierSonja." (33r:023) (Vācu — "Te Soņa.") Kāda balss vēsta:

"Ir pasīva, Ulla Sonja, Konstantin. " (turpat:439) "Radars, pirmo rīmi sakropļo. " (turpat) (1. teikums — latv., zviedru: " Mazā Soņa ir pasīva, Konstantin.")

Balss turpina:

"Sataisies chotj bez patiesības. " (turpat) (Latv., krievu — "Sataisies, kaut vai bez patiesības.") Eksperimentētājs vaicā, kā Soņai ejot. Vīrieša balss atbild: "Sonja devītā namā. " (35r:082) Eksperimentālie ieraksti bieži tika veikti izbraukumos. Heidelbergā kāda balss piesakās:

"Fern Sofija heute. " (38g:547) (Vācu — "Sofija šodien tālu.") Citreiz eksperimentētājs uzrunā Soņu un jautā, kā viņai tur ejot. Balss atbild:

"Tagad ir labi." (42g:63l)

Eksperimentētājs jautā, vai viņa tam nevarētu palīdzēt. "Pacentīšos. Te lustība. " (turpat) Kāda balss piezīmē:

"Raudive piesmaka. Sonjaruft. Konci, Vortrag war det schlecht." (42r:892)

(Latv., vācu, zviedru — "Raudive aizsmaka. Soņa sauc. Konci lekcija bija tik slikta.")

Citi izteikumi no Soņas vai par viņu: "Liepiņa." (43g:323) (Soņas uzvārds.)

"Bald Uppsala, Sonja. " (43g:442) (Vācu — "Drīz Upsala, Soņa.") Eksperimentētājs piesauc Soņu Liepiņu. "Liepiņa Tālavā. " (43g:496)

Eksperimentētājam atkārtoti uzrunājot Soņu, seko atbilde:

"fVieviel Rechte haitest du? " (44b:684)

(Vācu — "Cik tev bija tiesību?")

"Tja Liepiņa, Raudiv. " (44b:879)

(Latgal. — "Te ir Liepiņa, Raudiv.")

Eksperimentētājs atkal uzrunā Soņu. Kāda balss saka:

"Esmu tava, tu mans, Konstantin!" (45r:468)

"Mūsu Sonja kommt. " (Amg: 126)

(Latv., vācu — "Mūsu Soņa nāk.")

Vīrieša balss:

"Eku, Sonja!" (43r:239)

Sievietes balss:

"Mēs eksistējam." (turpat)

6. EilīnaF.

Eilīna F. bija skotiete, studiju gados es viņu satiku Parizē. Mūsu attiecības bija ciešas, un līdz pat viņas nāvei 1948. gadā es kontaktējos ar viņu gan personiski, gan rakstiski. Tikai karš pārtrauca mūsu attiecības. Viņa tikmēr bija apprecējusies ar ārstu un pārcēlusies uz dzīvi Dienvidāfrikā. No turienes viņa atgriezās Eiropā, kur, kā jau teikts, nomira 1948. gadā. Sīkāk par Eilīnas nāvi es uzzināju no viņas brāļa.

Eksperimentētājs uzruna Eilīnu F. Uz to kada balss atsaucas: "Aileen, dieandere Verpjlichtungen ubernommen hat. " (22r:369)

(Vācu — "Eilīna, kas uzņēmusies citus pienākumus.") Mazliet vēlāk dzirdams:

"Allsait dein Aileen. Aileen, Konstantin!" (31 r:025) (Angļu, franču, vācu — "Visu zina tava Eilīna. Eilīna, Konstantins!")

"My darling, l am Aileen. " (35r:060) (Angļu — "Mans dārgais, es esmu Eilīna.") "Eilīna." (39g:427) Kāda izteikti skaidra balss: "Finlayson!" (40g:580) (Nelaiķes uzvārds.)

"Te Vucins. Finlejsonu es redzu. " (Hg:253) Sievietes balss turpina:

"Ir vēstules tev, Konci. Guļu te. Gultiņa te. " (turpat) Ļoti neizteikta balss: "Eilīna." (42r:661) "Finlayson." (43g:049) "Aileen te, nu runā tu, Konstantin!" (43g:544) Eksperimentētājs uzrunā savus draugus un draudzenes. Pēc Eilīnas vārda seko balss:

"Brauks zyrgu tja — Grābis. " (42r:783) (Latgal. — "Zirgs te brauks — Grābis.") "Aileen!" (46r:679)

7. Margareta Petraucka

Margareta P bija Zentas Mauriņas sekretāre. Desmit gadu laikā viņas dzīve ritēja nepārtrauktā kalpošanā un rūpēs par savu darba devēju. Margareta uzturēja draudzīgas attie- čības ar mani, būdama neaizstājams palīgs ikdienas dzīvē. Viņa bija dzīvespriecīga, skaidra prāta un lietišķas dabas cilvēks. Margareta īpaši izcēlās ar savu labo atmiņu. Viņa bija apdāvināta un baudījusi labu izglītību.

Kādu dienu tika konstatēts, ka viņa saslimusi ar vēzi. Slimības laikā es tikos ar viņu gandrīz ik dienas, un mēs daudz runājām par šīs pasaules un viņpasaules problēmām. Margareta saglabāja skaidru apziņu līdz pat pēdējam dzīves mirklim. Viņas nāve bija saistīta ar lielām sāpēm un neērtībām.

Pēc Margaretas nāves, kas iestājās 1965. gada 10. februārī, es sevišķi intensīvi pētīju literatūru par nāves un pēcnāves problēmām. Taču šī literatūra lielākoties balstījās uz hipotētiskiem pieņēmumiem un analoģijām, kamēr problēma būtībā palika nerisināta. Tad es zviedru laikrakstos izlasīju, ka Fridrihs Jirgensons magnētiskajā lentē ierakstījis viņpasaules balsis (sal. "Pirmā saskarsme ar fenomenu", 27. Ipp.).

Tikai vēlāk es biju tiktāl progresējis eksperimentos ar balsīm, ka varēju saklausīt balsi:

"Margarete tev seko. " (22r:273)

Drīz pēc tam es izdzirdēju uzstājīgu balsi:

"Margarete!" (turpat:309)

Kādā no turpmākajiem ierakstiem es izdzirdēju vīrieša balsi: "Hier Detektiv. Margarete untreu mit eigenem Vater. " (23g:066)

(Vācu — "Te detektīvs. Margareta neuzticīga ar pašas tēvu.")

No šī teikuma es varēju secināt, ka ir tādas balsis, kas grib eksperimentētāja jūtās izraisīt zināmu disharmoniju vai arī viņu vispār atbaidīt no turpmākiem eksperimentiem. Pēc pāris dienām bija dzirdama cita balss: "Du Gretel, kāra man har. " (23g:59l) (Zviedru — "Tu Grietiņa, tev ir mīļš vīrs.") Skaidri dzirdama sievietes balss: "Margarete!" (25r:209)

Aizvien biežāk parādās Margaretas vārds, vietām izmainīts:

"Margarete, Margarelli, Margarete!" (25r:409) "Margarete…, runā, runā, runā!" (28g:004) "Te Margarete." (turpat:008) "Margarete sjukpa dej. " (ebd: 113) (Zviedru — "Margareta ir slima pēc tevis.") "Kosti, tiesā." "Kosti, apžēlo Margareti." "Apžēlo Margaretes līgavaini. " "Mēs lūdzam."

"Man trūkst te viss. " (turpat: 128) Tad viņa uzskaita, kā viņai pietrūkstot: "Man trūkst ņiebura, manteļa Man trūkst manteļa. "(turpat) "Margarete. Margarete bittet fūr Sie, Konstantin. " (28g: 156)

(Vācu — "Margareta. Margareta ludz par jums, Konstantin.")

Nedaudz tālāk mēs dzirdam sievietes balsi: "Bitte, betefur Margaretes Seele. " (turpat: 158) (Vācu — "Lūdzu, aizlūdz par Margaretas dvēseli.") Tā pati balss turpina:

"Bete fur Margaretes Seele. Par Margaretes līgavaini. " (turpat: 160/1)

(1. teikums vācu — "Aizlūdz par Margaretas dvēseli.") Cita balss turpina:

"Par Margaretas māti. — Par Margaretas tēvu. Par radiem mūžībā." (turpat)

"Par viņas tēvu mūžībā. " (turpat) Vienā no sekojošiem ierakstiem mēs atkal dzirdam kādu balsi paužam līdzīgu saturu:

"Aizlūdzies par Margaretu. " (28r:320) Cita balss paziņo:

"Margarete in andern Tage wird in andern Stock. Wir ihrfolgen." (turpat:443)

(Kļūdaina vācu — "Margareta citās dienā būs citos stāvā. Mēs viņai sekojam.")

ŠT teikuma jēga ir mazāk saprotama, taču nojaušams, ka Margareta mainīšot savu uzturēšanās vietu. Nākamajā dienā piesakās sievietes balss:

"Konstantin, hier ist Margarete. " (29g:091)

(Vācu — "Konstantin, te ir Margareta.")

*

1966. gada 6. februārī, tieši vienu gadu pēc Margaretas nāves, pulksten 1.45 naktī tika veikts ieraksts, kas deva pārsteidzošus rezultātus. Ieraksts tika izdarīts ar mikrofonu.

Sākumā garām paslīd dažas tik tikko dzirdamas balsis, tad eksperimentētājs iesaucas:

"Hallo, hallo, Margareta! Tu nomiri šajā stundā tieši pirms gada."

Kāda balss iebilst: "Nevajag tā darīt. " (30r: 140)

"Konstantin, Numero eins, var Konstantin. "(turpat:245) (Zviedru, vācu — "Konstantin, numur viens, mūsu Konstantins.")

Eksperimentētājs:

"Palīdzi, Dievs, manai Margaretai!" Kāda balss:

"Wieso? Auf der JViese. " (turpat:247) (Vācu — "Kā tā? Pļavā.")

"Du fur mich bete, dugldubig. Du Wilde. " (turpat:257) (Vācu — "Tu aizlūdz par mani, tu ticīgs. Tu mežonis.") Vīrieša balss paskaidro:

"Margarete steht bei deinem Stuhl. Sie verzwist. Gib ihr tūliņ Kuji!" (turpat:258)

(Vācu, latv. — "Margareta stāv pie tava krēsla. Viņa saķildojusies. Tūlīt noskūpsti viņu.")

Eksperimentētājs saka, ka grib kontaktēties ar Margaretu. "Richtig, ich bin. " (turpat:261) Pēc pauzes balss piemetina:

"Hilft, hilft… Tita pd mej. Ja, Hilfe mir. " (turpat) (Vācu, zviedru — "Palīdziet, palīdziet… Paskaties uz mani. Jā, palīdzību mati.")

Pēc eksperimentētāja vārdiem "Es lūdzu par tevi" atskan

balss:

"Kost…, Konstantin, auj tu kājas!" (turpat:273) Uzreiz pēc tam vīrieša balss: "Meiten uzauga ārā. " (turpat) Pēc daudzām balsīm, kas lielākoties ir tik tikko dzirdamas, parādās ārkārtīgi skaidra balss:

"Guten AbenJ med de). I wishy vour bebi Wein. " (tur- pat:293)

(Vācu, zviedru, angļu, spāņu — "Labvakar ar tevi. Es vēlos dzert tavu vīnu." - Balss kvalitāte ir ļoti augsta, to var dzirdēt ikviens.)

Kāda balss lūdzas:

"Mīli, mīli viņu — mīli viņu!" (turpat:303) Sievietes balss:

"Testāvu nedel-nedelām. Palīdz nokārtot Jūrgens… Sei gnddig. " (turpat:312)

(Latv., vācu — "Te stāvu nedēļu-nedēļām. Palīdzi nokārtot Jirgenam… Esi žēlīgs.")

Eksperimentētāja aicinājumam "Hallo, hallo, Radio Pēter" seko balss:

"Hitler dien!" (turpat:333) (Vācu — "Hitleram kalpo!") Cita balss atbild: "Han tot." (turpat) (Zviedru, vācu — "Viņš ir miris.") "Hier Psychoanalyse. Kannst du sie lieben? Aizlūdzies!" (turpat: 334)

(Vācu, latv. — "Te psihoanalīze. Vai tu vari viņu mīlēt? Aizlūdzies.")

Eksperimentētājs saka: "Tu aizgāji prom no mums."

Kāda balss atbild: "Kein weg, sie lebt." (turpat:335) (Vācu — "Nekāds prom, viņa ir dzīva.") Nedaudz vēlāk eksperimentētājs saka, ka aizlūdzot par viņu.

"Das Neue! Hier Pieiet: " (turpat) (Vācu — "Jaunums! Te Pīters.") Sievietes balss: "Margrita. " (turpat:353) Tad ļoti skaidra, uzstājīga balss: "Te runā Ziedoņu Gunar-Gunar-by. " (turpat:355) (Latv., zviedru — "Te runā Ziedoņu Gunār—Gunārbija. (Apdzīvota vieta].")

"Hallo, Kosti! Signalruf Ko — stute. Wir stimmen. " (turpat:357)

(Vācu — "Hallo, Kosti! Signālsauciens Ko — stule. Mēs esam kārtībā.")

"Margarete Iever. Te Maigaret, Konstantin. " (turpat:360) (Zviedru, latv., — "Margareta dzīvo. Te ir Margareta, Konstantin.")

"Margarete māj." (turpat) Ieraksts noslēdzas ar vārdiem: "Konstantin, vi hilfen. " (turpat)

(Zviedru, pārveidota vācu — "Konstantin, mēs palīdzam")

*

Turpmākajos ierakstos, līdz pat šo rindiņu rakstīšanas brīdim, Margareta magnētiskajā lentē piesakās nepārtraukti. Vīrieša balss sauc: "Margarete! "(31:492) "Griifie Margarete, tu. " (31 r: 179) (Vācu, latv. — "Pasveicini Margaretu, tu.") "Es dzīva, Margarit. " (33g:454) "Konstantin, Margarete ir dzīva. " (turpat:826) Eksperimentētājs uzrunā Margaretu.

"Margarete, Konstantin. Margaretesjunda. "(turpat:893) (Zviedru — "Margareta, Konstantin. Maigareta steidzas.") Eksperimentētājs saka, ka mums M. ļoti pietrūkst. Sievietes balss atbild:

"Ich will dich lieben, Konstantin. " (36r:220) (Vācu — "Es gribu tevi mīlēt, Konstantin.") "Margarete palīdz." (turpat:447) Eksperimentētājs atkal uzrunā M. Vīrieša balss: "Du fahr direkta till Konstantin. " (turpat:597) (Vācu, zviedru—"Tu brauc pa taisno pie Konstantina.") Beigās kāda balss paziņo:

"Die Frau begeist ' fur Kognak, Koste. " (turpat:603) (Vācu — "Kundze ir sajūsmā par konjaku, Koste.") Un kāda cita balss: "Nācis mēs aizbijām. " (turpat) (Vācu, latv. — "Nacistus mēs aizbiedējām.") Eksperimentētājs paziņo, ka notiek kombinētais mikrofona-radio ieraksts. Sievietes balss: "Gute Nacht." (turpat:604) (Vācu — "Arlabunakti.")

Vēlāk eksperimentētājs saka, ka M. īstums un patiesīgums aizkustinājis viņa sirdi. Uz to sievietes balss atbild:

"Vai tev ir šokoladfor flicka, ko tu kalngalā tepi?" (turpat:615/6)

(Latv., zviedru — "Vai tev ir šokolāde meitenei, ko tu stiepi uz kalna galu?")

*

Interesanti konstatēt, ka Margareta saglabā ciešu saikni ar savu pēdējo dzīvesvietu:

"Uppsala, Margarete. Persona Grete. Sāga Margarete — zviedriete? " (37r:325/30)

(Zviedru, latv. — "Upsala, Margareta. Persona Grēte. Saki, vai Margareta ir zviedriete?")

Gadās, ka kāda balss Margaretu nomelno, piemēram: "Margareta ir Dirne. " (36g: 162) (Latv., vācu — "Margareta irpalaistuve") Vai ari pēc eksperimentētāja vārdiem "Mana mīļā Margareta":

"Pine tot. Noch eine tja. " (37r:637)

(Latv., vācu — "Pīne ir beigta. Vēl viena te.")

"Margareta nepiedod, Jāsmīn. " (38g: 150)

Zināmā mērā atsaucoties uz pēdējo teikumu, kāda balss saka:

"Konstantin, Margarete tik tevi… " (turpat: 161)

Eksperimentētājs uzrunā M.

"Ich weiji." (38g:324)

(Vācu — "Es zinu.")

"Te Margaret, Konstantin, Konstantin. " (turpat:329) Vairākos ierakstos sievietes balss saka: "Konstantin, Margarete te." — "Koste, Margareta hort. " (Vācu — "Margareta dzird.") (piem., 38g:884)

Kāda mikrofona ieraksta laikā eksperimentētājs runā par to, cik svarīga ir nosvērtība un harmonija. Kāda balss atbild: "Margarete vārās sen te, tu Raude. " (38r:032) Noliedzošās balsis magnētiskajā lentē bieži izsakās pret Margaretu, piemēram: "Strunta/lieka!"

(Zviedru — "Nekam nederīga meitene!") "Margarete ir fiza. — Tu gribi Kosti. " (1. teikums latv. — "Margareta ir vieglprātīga.") Kad eksperimentētājs sāk Margaretu slavēt, viņu bieži pārtrauc sievietes balss, piemēram:

"Konstan, tig! Tu esi dums. Margaret. " (39r:648) (Zviedru, latv., — "Konstantin, klusē! Tu esi dumjš. Margareta.")

Balsis bieži sniedz norādes par Margaretas stāvokli:

"Margarete. Dej lugni. Es paliku hospitī. " (40r:094) (Zviedru, latv. — "Margareta. Nomierinies. Es paliku hospitālī.")

*

"Margarete, du Lette. " (41g:878) Uz eksperimentētāja vārdiem "Es īpaši sveicinu tevi, Margareta" kāda balss atbild:

"Nabags latvis! Wir lieben dich, Kosti. " (turpat) (Latv., vācu—"Nabags latvis! Mēs mīlam tevi, Kosti.") Eksperimentētājs norāda uz to, ka Margareta esot viņam vissvarīgākā persona no "viņsaules". Kāda balss atbild:

"Kosta, klusāk runā. Dzird. Danke dir. Pats Pet- rautzki." (42g:101)

(Kļūdaina latv., vācu — "Kosta, klusāk runā. Dzird. Paldies tev. Pats Petraucka.")

Bieži eksperimentētāja izteikumus labo Margaretas balss. Tā, eksperimentētājs runā par zemes Es un par pārpasaulīgo, otro Es. Kāda balss iestarpina:

"Konstantin, ersti nava. Te Petrautzki. " (42g:217) (Vācu, latv. — "Konstantin, pirmā nav. Te Petraucka.") Reizēm eksperimentētāja uzrunas tiek asi noraidītas. Piemēram, viņš saka: "Mani dārgie draugi." "Nava tev Freunde. " (42g:371) (Latv., vācu — "Nav tev draugu.") Balsis turpina:

"Jasāl"— "Keine Freunde. "

(Zviedru, vācu, — "Jāso!" — "Nav draugu.")

"Margarete te."

"Margarete te, Kosta, Margarete te. Kostja, stāj, Margarete! " (turpat)

Eksperimentētājs saka, ka Margareta esot bijis pats mīļākais cilvēks.

"Lūdzu, nemīl viņu. " (turpat:380) Tālāk eksperimentētājs apgalvo, ka M. daudz nozīmējusi Z. M. un viņam.

"Nerunā, tas nelīdz, beti!" (turpat)

(Latv., vācu — "Nerunā, tas nelīdz, aizlūdz!")

*

Eksperimentētājs, atrodoties izbraukumā, izdara ierakstu Vildbādē. Viņš saka: "Mīļā Margareta, Z. Vildbādē lasa lekciju. Sasveicinies ar viņu." Kāda balss atbild:

"Ko tu bādā! Lāga meitene, Konstantin, Uppsalā." (42g:447)

(Kā jau minēts, Margareta P. nomira Upsalā, kur ari viņu apglabāja.)

Seko turpmākas norādes no balsīm: "Te Petrautzkis, lečka pa dir. " (turpat:450) (Latv., krievu, zviedru, vācu — "Te ir Petraucka, ārstējies.")

"Raudive, nespiega!" (turpat)

Tajā pašā ierakstā eksperimentētājs lūdz no Margaretas palīdzību Z. Balss reaģē:

"Gerne, Petrautzki. Te radars, Petrautzki. Konstantin, tu daudz runā. Margarete aizgāja par agri. " (turpat:615/6) (Vācu, latv. — "Labprāt, Petraucka. Te ir radars, Petraucka. Konstantin, tu daudz runā. Margareta aizgāja par agru.")

Eksperimentētājs piezīmē, ka Marta (vārds, kurš bieži parādās ierakstos) viņam daudz palīdzot. Kāda balss iebilst: "Niemand. Grete wohl, Kosti. " (Vācu — "Neviens. Laikam gan Grēte, Kosti.") Interesanti, ka viņa bieži atkārto savu vārdu dažādos pārveidojumos, kā piemēram:

"Petro, Petravska te. Petrautzki, Petrautzkis. " (42r:333)

"Vai tu guli, Konstantin? — Margaret. " (43g:257) "Liebe Madei." (turpat:259) (Vācu — "Mīļās meitenes.") "Petrautzki. " (turpat:323) "Tava Margarete, Augenschatz. " (turpat:459 M) (Latv., vācu — "Tava Margareta, dārgais.") "Marta, Margarete. " — "Konstantin, Margarete. " (41:884)

Eksperimentētājs: "Mīļā Margareta, no sirds tevi sveicu!" Kāda balss:

"Te Antwort. Tschiifi. " (43r:064/7 M) (Latv.,vācu — "Teatbilde. Atā") "Grete te, muns Kostuli. " (turpat:062) (Latv., latgal. — "Grēte te, mans Kostuli.") "Nesals te. Petrauska kaktā. " (turpat:383) Eksperimentētājs uzrunā Margaretu un jautā, kā viņai klājoties.

"Es atpūšos." (turpat:492)

Eksperimentētājs vēlas, lai Margareta asistētu viņam no viņsaules.

"Todnada." (44b:050) (Vācu, spāņu — "Nāve nav nekas.") Eksperimentētājs pateicas par solījumu palīdzēt. Sievietes balss:

"Hole Sekt, Margarete!" (turpat) (Vācu — "Atnes šampanieti, Margareta!") Eksperimentētājs izsaka pieņēmumu, ka Margareta bijusi tā, kas devusi solījumu. Sievietes balss: "7a noliki, seko!" (turpat)

Eksperimentētājs: "Sveicināta, mīļā Margareta!" Balss:

"Milzu darbs!" (44b: 109) "Petrautzkis te." (turpat:247) "Te Petrautzki." (turpat:288) "Deutsches tev nav. Pietiek ar Greti. " (turpat:492) (Vācu, latv. — "Vāciešu tev nav. Pietiek ar Grēti.") "Man nepietiek Petrautzki. " (turpat:639) Eksperimentētājs uzrunā Margaretu un jautā, kā viņai klājoties.

"Danke, Kosti. Raudi, pariez!" (turpat:649) (Vācu, franču — "Paldies, Kosti. Raudi, runā!") Eksperimentētājs atkal uzrunā Margaretu. "Pagaid, pagaid! Tu laupi man tas meitens. " (turpat:671)

"Kosta, tu drusku sapinies. Margarete, Kosti, tevi te ieredz." (44r:l 17)

Eksperimentētājs jautā pēc Margaretas.

"7a te sjunga. " (44b:862)

(Latv., zviedru — "Viņa te dzied.")

"Denke a Petrautzki. " (turpat:865)

(Vācu — "Domā par Petraucku.")

Eksperimentētājs atkal jautā pēc Margaretas.

"Viņa tagad streiko. " (44r:028)

"Petrautzkis. Uppsala, frikost, Kosti. " (turpat:306)

(Frikost = brīvs uzturs, zviedru)

"Ich danke." (turpat:442)

(Vācu — "Es pateicos.")

"Sak' Margaret. " (turpat:844)

"Žaļ mums Margrite. " (turpat: 894)

(Latv. — "Žēl mums Margrites.")

"Te Petrautzki, Kost. " (45g:037)

"Petrautzki dzīva. Var adīt. " (45r: 037 M)

(Šie izteikumi iegūti 1 967. gada Jaungada ierakstā, kurā piedalījās 7 dalībnieki. Šī balss uz viņiem visiem atstāja dziļu iespaidu. Margareta P. bija piedalījusies desmit Jaungada sagaidīšanas svinībās. Zīmīga galvenokārt ir norāde uz adīšanu: Margareta adīja, lasot vai sarunājoties, viņa adīja pat uz slimības gultas. Šis izteikums saprotams kā viņas personības identitātes pierādījums.)

"Pateicaties! Petrautzka. " (46g:458) Eksperimentētājs jautā Margaretai, vai viņa patiešām eksistē, un lūdz viņu pieteikties.

"Te pieteicas, te Petrautzkis. " (46g:635/7) "Margarete te." (turpat)

"Koste, te Petrautzkis! Man tev' uzticēja. " (46g:651) "Margarete nāk."

"Konstantin, Margarete būs Spīdola. " "Es Spīdole."

"Konstantin, te tev grūti bez manis. " (40r:522/5) Eksperimentētājs uzrunā draugus no viņpuses. "Sie gul. Margarete ir augšā. " (42r:778) (Vācu, latv. — "Viņi guļ. Margarete ir augšā.") "Es simtiem te, Petrautzkis. " (46r:657) "Te Petrautzka. Vīns te tev patīk?" (46r:678)

"Petrautzkis! Petrautzkis nezaga. " (46r:681)

*

1967. gada 10. februārī, piektdienā, pulksten 0.30, tieši divus gadus pēc Margaretas P. nāves, eksperimentētājs izdarīja ierakstu. Pirmā mikrofona balss ziņo:

"Margarete var. Kostja, mierā! Tevi, Kosti, dzird." (Amg:013)

Pārslēdzot uz radio, dzirdama šāda balss:

"Šitā badība! Tūta du, Margarete. " (turpat:060/2) (Latv., zviedru "Šitā badība! Runā tu, Margareta.") "Hat sie žilka bei Kosti? " (turpat:063) (Vācu, krievu — "Vai viņai ir ādere pie Kosti?") "Mēs visu ritu veltijām viņai. " (turpat:083) "Te Margaretin. Wo Mārsta? " (turpat: 105) (Latv., vācu — "Te Margaretiņa. Kur ir Mērsta?" — Te jāpiemin, ka M. P. pēdējais brauciens ar vilcienu notika no Mērstas stacijas līdz Upsalai.)

"Tev ir tas numers. Tala, Raudiv!" (turpat: 120) (Latv., zviedru — "Tev ir tas numurs. Runā, Raudive!") Vīrieša balss:

"Manfrēds Aire. Nu vi trio. Feins meitens. Pa raidu sakam. " (turpat: 120/1)

(Zviedru, vācu, latv. — "Manfrēds Aire. Nu mēs esam trīs. Feins meitēns. Pa raidu sakām." — Latviešu vārds "raida" ir neoloģisms no darbības vārda "raidīt".) Tai pašā ierakstā balsis tālāk sarunājas: "Koste var darbus pabeigt. " — "Vaga niemand. " (turpat: 121)

(2. teikums: zviedru, vācu — "Neviens neuzdrošinās.") "Kosti, Sigtuna immer da. Margarete šeit. Mēs naktī grecoli." (turpat:243/56)

(Vācu, latv., latīņu — "Kosti, Sigtuna vienmēr klāt. Margareta šeit. Mēs naktī baidāmies.")

"Kosti, te Margarete Petrautzki. " (turpat:290)

*

Nur naktī mīli Petrautzki. " (47g:081) (Nur = tikai, vācu)

"Uppsala te. Margarete balta. Pieturi nu. Meiča ir gāng—tāng. " (47g: 150)

(4. teikums: latv., zviedru—"Meiča irgāng—tāng [tip- top?])

"Koste, te Margarete. Kostja, aufgeregt. Lieber Kostja, warta." (47g:308 M)

(Latv., vācu — "Koste, te Margareta. Kostja, uztraukusies. Mīļais Kostja, pagaidi.")

"Tja Lutal Petrautzkis pazvona. Naktī, Kosti. Petrautzka ir naktī. " (47g:380/3)

Eksperimentētājs uzrunā Margaretu P.

"Margarete Petrautzki."

"Gaidi brāļus."

"0 Jēzus, as dabasu zaķis. "

"Es Petrautzka. " (47g:518/9)

(Latgal. —"Margareta Petraucka." —"Gaidi brāļus." —

"Ak Jēzus, es debesu zaķis." — "Es Petraucka.")

*

1967. gada 15. martā ap pulksteni naktī veicām Mar- garetai P. veltītu ierakstu. No iegūtajām balsīm citējam šīs: "Te ilgas ir, Koste. " (47g:544) "Morgens testroga." (turpat) (Vācu, latv., krievu — "Rītos te ir stingri.") "Te dienafurchtbar, Koste! Bet abgefūhrt. "(turpat:548) (Latv., vācu — "Diena te šausmīga, Koste! Bet novesta." — Otrā teikuma jēga nav skaidra.)

"Jūs dzintara biste. Viens puteklis. " (turpat) "7a diena patika mums. A dienu pakaļ nepirka. " (turpat)

"Kāpēc tu aicini? " (turpat:549) "Lai pestej. Te Grīgs. Tu te knapi lūdz. Nepagurt!" (turpat)

(Pestej = pestī, latv.)

"Lettland ir pastirka. Petrautzkis hier. " (turpat: 554) (Vācu, latv., krievu — "Latvija ir gane. Petraucka te.") "Te ir Petrautzkis. Te latvietis, Kost. Koste, darbdiena. " (turpat: 558)

Šajos nepastarpinātajos izteikumos, ko veic noteiktas

personas, konstatējam īpatnējas norādes un paziņojumus.

*

1967. gada 25. martā eksperimentālu ierakstu veica Zenta Mauriņa. Tajā iegūto balsu piemēri:

"Te Petrautzkis." (48g:352) "Mīļo Konstantin, mūsu pašu Uppsala. " (turpat) "Te Petrautzka, te Uppsala. " (turpat) "Tumšs! Pa našem inte Uppsala. " (turpat:354) (Latv., zviedru, krievu — "Tumšs! Upsala nav mūsu gaumē.")

"Koste, pat lietus nav. " (turpat)

"Hitlers, atstāj Petrautzki!" (48g:355)

"Kosti, Latva." (turpat:356)

(Latva = sens Latvijas apzīmējums.)

"Stiprināsim veco salu. " (turpat:359)

"Redzam visu, pietiek. " (turpat:366)

"Te nāves nav. Nadzīva zeme. " (turpat:366/7)

"Dzēvs gulu." (turpat:367)

(Latv. — "Dzīvs guļu.")

"Te Deutsche pūnktlich. Jakobs Stakis. " (turpat:415) (Vācu, latv. — "Te vāciete ir precīza. Jakobs Stakis." — Magnētiskajās lentēs Margareta vietumis tiek saukta par "vācieti".)

"Te Petrautzkis. Tev ir mašinīte. Nesastrīdies ar Latgali!" (1 ar: 158)

"Te Petrautzkis. Te Margaret. "

"Richtig! Asprobindo. " (47r:079/102)

(Vācu, latgal., spāņu — "Pareizi! Es savienoju.")

"Kosti, Petrautzkis liecina. " (47r:567)

"Smert, Kostja, richtig Begrijf. " (47r:572)

(Krievu, vācu — "Nāve, Kostja, ir pareizs jēdziens.")

"Margarete te."

"Mūsu nometne Bergogā. " (47r:638)

Bergogas vārds minēts arī citās vietās lentē, piemēram:

"Mēs te runājam no Bergogas. " (46r:571)

"Margareta Petrautzki. Pirti kurinā! Kur tu tik tāl! Pirti skaidas." (49g:453) "Petrautzkis." "Ko tu redz? " "Kosti!" (49r: 146) "Koste, tur tā-vāciete. " "Vāciet' bin ich!" (Latv., vācu — "Vāciete es esmu!") "Ko tu te sak?" "Te Margit. " "Tev Birkene." (49r:253)

8. Citi tuvi draugi

Kazimirs Ļuta — Jūlijs Rupais — Marta — Matilde Dr. Oskars Loritss — Umberto Lomanis — Stikuts Konstantins Čakste — Arvīds (Arvis) T. — Jānis Veinbergs - Grizāns — Razna — Gražuļi.

Starp balsīm, kas piesakās, aizvien no jauna parādās eksperimentētāja vistuvāko draugu vārdi. Pēdējo skaitā atrodam sevišķi labi dzirdamas un saprotamas balsis. Daži vārdi, kas atkārtojas ļoti bieži, apstrādāti atsevišķās nodaļās. Te apkopotas tās, kas no pārējām balsīm izceļas ar skaidrību un pausto saturu.

Kazimirs (Kazis) Ļuta (t 1945?).Šisdraugs piesakās ļoti bieži. Skolas gados starp viņu un eksperimentētāju pastāvēja cieša draudzība. "Luta!" (36g:283) "Te tev Luta!" (40g:311) "Kazimirs te. " (40r:218) "Kosta, te jūfa, te Luta. " (42r:785) "Te Plaudis, Luta cīņā. Tālums ir. " (42r:817) "Kostulīt, Osyuna mūsu. Luta te. " (40r:465) (Osyuna [Asūne] — vieta, kur mēs gājām skolā.) "Ich bin Lette, danke!" (42g:344) (Vācu — "Es esmu latvietis, paldies!") "Tu gribi Kazi? Zirgus paņem, Kosti! Kostja, verzeih!" (42g:906)

(Verzeih = piedod, vācu. K. L. bija liels zirgu mīļotājs un dienēja kavalērijā.)

"Luta tala, izpomni!" (42r:276) (Zviedru, krievu — "Ļuta runā, piemini mani.") "Luta skeptikis. Gertrudis helf. Doch Blumene. Luta, tev atpūst." (43g:545)

(Latv., vācu — "Ļuta ir skeptiķis. Ģertrūdis palīdz. Taču puķe. Ļuta, tev jāatpūšas.")

"Mūsu Ļuta pīpo!" (43r: 195) (K. L. bija kaislīgs smēķētājs.) "Ļuta. Latgolā pusdīna. " (43r:451) (Ierakstu izdarīja pulksten 13.00, 1966. gada 25. septembrī.)

"Luta auch. JVann Koste? " (44b: 329)

(Vācu — "Ļuta arī. Kad Koste?")

Sievietes balss:

"Te stāv Luta. " (44b:390)

"Kosti, ir Luta. Te Kazis. " (44b:404)

"Te kungs klusē, Kazis. Palūdzi, tu sapņotāj. " (44b:771)

"Luta ir." (44r:244)

"Tja Luta. Du god vdn, Kosti. "

"Lūdzu, saki."

"Raudiv zin."

"Dank, Konstantin."

"Kur Zenta?"

"Politik, smertja tja. " (49g:663) (Latgal., zviedru, latv., vācu, krievu — "Te ir Ļuta. Tu esi labs draugs, Kosti." — "Lūdzu, saki." — "Raudive zina." — "Paldies, Konstantin." — "Kur Zenta?" — "Politika, te ir nāve.")

"Te latvis. Kosti, latviski. Luta, sveiki. " (49r:400/2) Ieraksta beigās dzirdams: "Bye bye!" (49r:403)

*

Bieži piesakās arī mans skolotājs un draugs Jūlijs Rupais OS1 1946?).

"Rupais." (43g:154) "Rupais te. Polski znut. " (43r:028) (Latv., poļu, krievu — "Rupais te. Jāsaprot poļu valoda." — Šo valodu, tāpat kā krievu, Rupais pārvaldīja pilnībā.)

"Rupaine. Ko tu laid? — Pupilla. " (44b: 177) (Pupille = acs zīlīte, vācu) '•Kosta, te Rupais!" (44r:387) "Učastit Rupais te. " (45g:505) (Krievu, latv. — "Rupais te piedalās.") "Propusk! Rupais te. " (45g:435) (Krievu, latv. — "Caurlaide! Te ir Rupais.") "Te ir Rupais. " (46g:636)

*

Marta. Šis sievietes vārds parādās bieži. No balss paustā satura izrietēja pieņēmums, ka "Marta" reiz pazinusi eksperimentētāju. Tikai gadu vēlāk viņa identificēja savu personu:

"Te Marta Brenneke. " (46g:257) "Deine Marta." (23g:055/6) (Vācu — "Tava Marta.") Vīrieša balss piemetina: "Dann Krieg an!" (turpat:057) (Vācu — "Tad karš pie!") "Marta, hort, hort!" (25r:200) (Vācu — "Marta, dzird, dzird!") "Marta, pierūdi!" (39g:494) (Latv. — "Marta, pierodi!") "Gentlemans, te Marta. " (42g:021) Eksperimentētājs pateicas Martai par viņas atbildi un līdzšinējo palīdzību.

"Marta! Ak Kosti!" (42g:603) Eksperimentētājs atkal uzrunā Martu. "Ko tu gribi? Marta? Ekur Nadja. Milda auch. Mvusu Kostja." (42r:338)

(Latv., vācu — "Ko tu gribi? Marta? Redz, kur Nadja. Hilda ari. Mūsu Kostja.")

"Marta, Marta." (42r:438) "Kostja, Marta!" (43g:678)

Eksperimentētājs vaicā: "Marta, vai tu mani dzirdi?" "Pā stol!"

(Zviedru — "Uz krēsla.")

"Marta te. Pakas pako tev. " (44b: 726)

"Marta, tot ir Jlicka. " (45g:472)

(Vācu, latv., zviedru — "Marta, mirusi ir meitene.")

Matilde, laba draudzene no Rīgas laikiem. Otrā pasaules kara laikā viņa Rīgā nomira no iekšķīgas slimības. "Matilde te." (42r:358) "Matilde!" (turpat:367) "Matilde taisa tiltu. " (42r:379) "Matilde pašreiz skata pūri. " (42r:380) Eksperimentētājs jautā pēc Matildes. "Latvijā." (turpat:385) "Matilde ražo te. " (43r:908) "Epochļ — Matilde Pažags. " (38g:234) 89. Ipp.

(Matilde Pažags bija viņas pilns vārds.) "Maizi dod, Matilde!" (46g:339) Eksperimentētājs jautā: "Kas ir Matilde?" "Rikšu tā, galvenā palīdze. " (47g:350)

(Latv. — "Viņa ir steidzīga, galvenā palīdze.") Drīz pēc tam kāda balss piesakās: "Matilde." (47g:357) "Matilda!" (48g:493 M) "Lieber Kost, Matilde. " (47r:070)

(Vācu — "Mīļais Kost, Matilde.")

*

Dr. Oskars Loritss ("u1 1964). Tuvs emigrācijas draugs, ar kuru eksperimentētājs Upsalā bieži runāja par parapsiholoģijas problēmām. Gulēdams uz slimības gultas, viņš stāstīja, ko piedzīvojis bezsamaņas stāvoklī: esot redzējis pie gultas stāvam mirušos vecākus, brāli un dažus draugus. Būdams pazīstams seno reliģiju pētnieks un eksaktas zinātnes cilvēks, viņš mēģināja izskaidrot šīs "sejas" kā "neapzinātā fenomenus". Taču īsi pirms nāves viņš kļuva nerunīgāks un mēdza teikt: "Gan jau mēs redzēsim, kas ar mums, cilvēkiem, būs pēc nāves. Ja vien es kaut kādā veidā turpināšu pastāvēt, tad došu tev zīmi." — Izņemot Soņu L., neviens mirējs man nav devis šādu solījumu.

Pirmajās saskares reizēs ar balsu pasauli pieteicās Oskars Loritss:

"Konstantin, hier Loorits." (Vācu — "Konstantin, te Loritss.") "Te Loorits, te Loorits. " (26g:264) "Kosti, man Loorits saka tā: Labdien! Es guļu te." (40r:120)

Tobrīd, tā kā eksperimentētājs nodarbojās ar citiem magnētiskās lentes fenomeniem, kāda balss noraidoši paskaidroja:

"Nieko uzņēmumu. Kosti, Loorits. " (Latv. — "Tas iznieko ierakstu. Kosti, Loritss.") "Loorits pienāks klāt. " (45g:454) "Mans Kosti, te Loorits!" (44r:433) "Loorits aizvien gratis. Vāciete te. " (46g:519) (Gratis = par brīvu, vācu u.c.) "Loorits ir Grānnā. " — "Raudive! Bist du Raudive? " (47g:178)

(Latv., vācu — "Loritss ir Grennā." — "Raudive! Vai tu esi Raudive?")

"Loorits zin Raudivai. " (49r:245) "Loorits tev hjdlpa!" (turpat: 178)

(Latv., zviedru — "Loritss tev palīdz.")

*

Umberto Lomanis — eksperimentētāja vācu draugs, kas veltīja savu dzīvi parapsiholoģijas problēmām; par tā saukto "viņpasauli" viņam dzīves laikā viss bija skaidrs. Eksperimentētājs diskutēja ar U. L. par viņa priekšstatiem, pamatodams savas šaubas ar to, ka mums trūkst viennozīmīgu empīrisku pierādījumu. U. L. apsolījās varbūt kādreiz no "tās puses" sniegt pārliecinošus pierādījumus.

Ieraksta laikā eksperimentētājs sacīja, ka mūsu dvēsele droši vien turpinot eksistēt citā apziņas stadijā. "Te Lohmanns." (43r:634) "Mēs guļam." (turpat:635) "Herr Lohmann…" (23g:328) (Vācu — "Lomaņa kungs…") "Te Umberto ist (poet). " (39g:310) (Latv., vācu — "Te Umberto ir dzejnieks.") "Lohmann viva!" (Hr:355) (Itāļu — "Lomanis dzīvo.")

"Lohmann, non-thing!" (49g: 182)

(Angļu, droši vien no nothing = nekas.)

*

Stikuts — skolas biedrs, kuru es atceros ļoti nepilnīgi, ierakstos bieži piesakās.

"Te Stykuts. Noperies po hani" (43g: 152)

(Latv., krievu — "Te Stikuts. Noperies pirtī!")

"Stykuts piesākās. Griz&ns ir nomiris. " (43r:491)

(Arī Grizāns bija eksperimentētāja skolas biedrs.)

"Šeit vola. Te Stykuts. " (44b:699)

(Latv., krievu — "Šeit ir brīvība. Te Stikuts.")

"Koste, ty? Stykuts te. "

"Koste, Stykuts, Stykuts!" (49r:485)

(Ty = tu, krievu)

*

Konstantins Čakste (Tuntāns) ("v" 1944). Profesors Čakste, ievērojams jurists, bija viens no maniem Rīgas un Parīzes laika tuvākajiem draugiem. Viņam bija iesauka "Tuntāns". Gestapo K. Č. arestēja, un viņš gāja bojā koncentrācijas nometnē.

Kāda ieraksta laikā eksperimentētājs pauž cerību, ka draugi no "tās puses" viņam varbūt palīdzēs. "Te profesors Čakste. " (20g:378) Eksperimentētājs jautā draugam, vai tas nevarētu viņam palīdzēt.

"Es nevaru." (20g:787)

"Tuntāns tev paziņo: es Tunstinā. " (39r:448)

("Tunstina" ir pilnīgi nepazīstams vietvārds.)

Eksperimentētājs jautā, kas viņam palīdzēšot izveidot tiltu.

"Kosta, Tuntāns ir lobs!" (44b:267) (Latgal. — "Kosta, Tuntāns ir labs.") "Čakste!" (32g:544) "Čakste te." (40g:491)

"Mūsu Čakste dort. Vilna tava. Izmēzi zemi. Nya Deutschland." (44r: 135)

(Latv., vācu, zviedru — "Mūsu Čakste ir tur. Vilna ir tava. Izmēz zemi. Jaunā Vācija.")

"Lab waeh! Tuntānu gestern pārvedi. "

(Latv., vācu — "Sargā labi! Tuntānu vakar pārvedi.")

"Piekusi? "

"To tu taču manīji. " (44r:521) "Kosti, te Tuntāns!" (44r:837) "Te Tuntāns schlāft. " (45g:058) (Latv., vācu — "Te Tuntāns guļ.") "Kosta, Čaksti! Mēs Parizē. " (47g:047) (Eksperimentētājs ar savu draugu Čaksti ilgāku laiku dzīvoja un studēja Parīzē.)

"Čakste! Jā, es Čakste. Čakste te. " (47g:329) "Čaksteputj. Professor de Nada. " (48g:282) (Krievu, spāņu — "Čakste ir ceļš. Nekā (ģen. no "nekas" — tulk. piez.) profesors." — Izlasījis Unamuno grāmatu "Traģiskā dzīves sajūta" eksperimentētāja tulkojumā, profesors Čakste izteicās par Unamuno Nekā filozofiju un piemetināja: "Īstenībā es arī esmu Professor de Nada.")

"Guten Abend. Čakste pieteic. Leib — geistiga Bewiesa." (49g:482)

(Vācu, latv. — "Labvakar. Čakste piesakās. Miesa ir garīgais pierādījums." — Sal. apstiprinājumu Nr. 13, 402. Ipp.)

"Mūsu Tuntāns." (45g:475) "Nastja tala!" "Professor Čakste." "Čakste iet filmā jau. " (Amg: 168) (Zviedru, latv. — "Nastja, runā!"—"Profesors Čakste." - "Čakste jau iet filmā."—Profesora Čakstes sievu sauc Nastja [Anastasija], Balsu pasaulē vārds "filma", ciktāl secināms no analoģiskām vietām, nozīmē "kustība".)

"Guten Abend. Čakste pieteic. " (49g:482) (Vācu, latv. — "Labvakar. Čakste piesakās.")

"Konstantin Raudive! Čakste te. Patiesi tu? " (49r:365)

*

Arvīds (Arvis) T. (■Ј 1936), pēc viņa sievas teiktā, nomira ar eksperimentētāja grāmatu rokās. Viņš atstāja nepabeigtu eksperimentētājam rakstītu vēstuli. "Arvids pat ies. " (35g: 124) "Konstantin, Arvidu tu atceries? " (35g:888) "Arvis pētīs. Arvidu pētīja. " (45g:393) "GaidArvi!" "Arvis!" "Ieteic Kosti."

"Kostin, tu Krafta. " (46g:252)

(Latv., vācu — "Kostin, tu esi spēks.")

"Arvi, kur īsi!" (46g:262)

"Pagaid tu! Arvis močniks. " (46g:356)

(Latv., krievu — "Pagaidi tu! Te Arvis ir palīgs.")

"Arvis putjom." (46g:610)

(Krievu — "Arvis ir ceļā.")

"Arvid, kur tu sover? " (48r:252)

(Latv., zviedru — "Arvīd, kur tu guli?")

"Koste, te Arvis!" (49r:658)

*

Jānis Veinbergs (^1965) ir viena no īpatnējākām parādībām līdz šim ierakstīto balsu skaitā. Tā kā eksperimentētājs viņu labi pazina un ilgus gadus uzturēja ar viņu attiecības, tad arī pēc J. V. nāves ar viņu nodibinājās intensīvs kontakts.

1966. gada 22. marts. Ieraksta laikā, kas tiek veikts pa mikrofonu, eksperimentētājs piesauc J. V. "Negribu runāt." (35g:796) "Vai atvedi Jāni? " "Nu tu ragari!"

(Latv., zviedru — "Nu tu puskoka lēcējs!") "Tja Kosti nav vairs tāli. " "Na, Jānis. Tu Jānis? " "Ne da šutka."

(Krievu — "Jokus pie malas.") "Ņem domas!" "Palaižu domas." "Nevar bekot Veinbergs." "Sliņķis!"

"Jānis — ora pro nobis. " (Latīņu — "Jānis — lūdz par mums.") "Jāni gratulē. Meitas sirsnīgi mīli. " (Gratulē = sveic, vācu) " Varēji man .fānīti iedod. " "Mēs drīkstej' gratuliere. " (35g:832—916) (Latv., vācu — "Mēs drīkstam sveikt." — Pēc šī ieraksta fragmenta var skaidri iztēloties mirušo, kurš vēl piesaistīts zemes lietām.)

Citā fragmentā atkal dzirdamas balsis, kas uzskatāmi raksturo J. V.:

"Jānis! Konstantin, kaislība skaisti!" "Viņš nedzird, nabadzinš." "Konstantin, velns te!" "Ko muld tu!" "Sitis čangalis!"

"Raudive, te junda, kūp sakari!" (turpat) No cita sarunas fragmenta uzzinām, ar ko J. V. nodarbojas pēc nāves. "Hajo, Jānis!" Sievietes balss:

"Jānis joba par Gārtneri, sarūn. " "Provadi Jāni molā!" "Jau molā."

"Kosti, jetzt mani turi Uppsalā. " (35r:074) (Zviedru, latv., vācu, latgal. — "Jānis strādā par dārznieku, viņš pierod." — "Pavadi Jāni malā!" — "Jau malā." — "Kosti, tagad mani turi Upsalā.") Cita balss paskaidro: "Te Jānis, noch mūde!" (turpat) (Latv., vācu — "Te Jānis, vēl noguris.") Eksperimentētājs uzrunā J. V. "Raudive, wir horen." "Mēs pasūtinam Veinbergu." "Wir horen Veinbergu." "Hier direkt Veinberg."

"Palīgā, Konstantin! Palīdzēt tu vari no šejienes. Ella bra!" (35r:525/8)

(Vācu, latv., zviedru — "Raudive, mēs dzirdam." — "Mēs pasūtām Veinbergu." — "Mēs dzirdam Veinbergu." — "Te tieši Veinbergs." — "Palīgā, Konstantin! Palīdzēt tu vari no šejienes. Ella ir laba!")

Citā reizē eksperimentētājs atkal uzrunā J. V. "Nesatiku Veinbergu."

"Nesatiku Veinbergu. Nein, netic vēl. Netic vēl!" (35r: 804/9)

(Nein = nē, vācu) Viņš atkal piesakās: "Te Veinbergs, Raudive!" "Lielāka nediena!"

"Numuriert — viens — divi — letonīši pa šnuri." (35r:860/2)

(Vācu, latv. — "Numurē — viens — divi — letonīši pa šņori.")

Kādā citā ierakstā sievietes balss lūdz: "Mīļais Kostīti, sakat Jānis Veinbergs… " Vīrieša balss piemetina: "Nupat mana Brigita nomira. " (36g: 176) Vienā no nākamajiem ierakstiem ieguvām šādu frgamentu:

"Jānis cerē tev aplam. " "Nevajadzēja aprunāt mani." "Dārgs ,/āns, Lena." "Lepulis Raudule!"

"Raudive, Jānis Veinbergs tev' krāpis. " "Nedulno." "Vaļā netaupīta."

"Jis melš, netic Jānim. Jānis melo, melo. " (36g: 185/98) "Veinbergs sarežģo galviņu. " (47g:148) "Letiņš Veinbergs purvu tankoj. Lampa. Nava te pu- pilla. " (47r:232/4)

(Pupille = acs zīlīte, vācu)

"Durgais Veinbergis štoterē doch!"

(Latv., vācu — "Dārgais Veinberģis taču stostās!")

Šeit minetie pieineri aptver tikai mazu daļu no lielā balsu skaita.

*

G r i z ā n s bija eksperimentētāja skolasbiedrs, kurš jau jaunībā interesējās par parapsiholoģijas jautājumiem.

"Gul, Kosta, te Grizāns pa Ikškili. — Mark Irdo." (47g: 186)

*

"Kosti, paskaties! Te kvartu sit, te puiši!" "Es Stonu Mikels." "Gražuļi ir te. " (turpat:468)

(Brāļi Gražuļi bija ciešās attiecībās ar eksperimentētāju. Viņi slēpa ebrejus, tāpēc gestapo abus arestēja un nošāva.)

9. Latgale — Latvija — latvieši

Latgale (Latgola) ir eksperimentētāja dzimtā province. Latgalieši un lietuvieši spējuši saglabāt daudz no seno baltu tradīcijām un valodas. Pēc Lietuvas impērijas sabrukuma Latgale nonāca Krievijas pakļautībā, no kuras atbrīvojās tikai 1918. gadā, lai apvienotos ar citām Latvijas provincēm.

Balsīm izpaužoties, tās bieži lieto latgaliešu valodu, bieži vien ļoti senatnīgā izteiksmes veidā, vietumis ar iestarpinātiem rusicismiem.

Nākamajā kādas balsu sarunas fragmentā ir runa par Latgali. Acīmredzot, sarunājas "ceļojošas" balsis-būtnes. "Te Barinovci, aka!" "Te Lettgal, te krusti!" "Latgola, Kosti! As, Kostu! Slinko tu?" "Nepļāpā, Vikentij! Te Tekle endlich. " "Tja maldetta Latgale! Jons, Jons!" (42r:337,577,684/95) (Latv., latgal., vācu — "Te Barinovci, aka!" Barinovci ir eksperimentētāja dzimtā vieta. — "Te Latgale, te krusti!" Latgale, atšķirībā no citām Latvijas provincēm, bija katolisks apvidus, kur uzslieti daudzi krusti. — "Latgale, Kosti! Es, Kostu! Vai tu slinko?" — "Nepļāpā, Vikentij! Te beidzot Tekla." Vikentijs = eksperimentētāja tēva vārds, krievu, Tekla = mirušās māsas vārds. — "Te nolādētā Latgale! Jons, Jons!") "Vi trau Latgoli!" (43r:055) (Zviedru, vācu — "Mēs uzticamies Latgalei.") "Latgale, Cuiba. "(44b: 136) "Sitis čangalis!" (turpat) "Warte, Kost, tja Latgola!" (37r:353)

(Vācu, latgal. — "Pagaidi, Kost, te Latgale!")

"Latgale. Vojni lobi bojari!" (42g:020)

(Latgal., krievu — "Latgale. Karavīri ir labi bajāri." —

Bajāri = seno latgaļu, arī lietuviešu aristokrātija.)

*

No izteikumiem tematiskajā grupā "Latvija — latvieši" var secināt, ka balsis grupējas pēc nacionalitātēm. Latviskās balsis, būdamas saistītas ar eksperimentētāju, sniedz mums plašu ieskatu šajā matērijā.

"Latvieši te, ko tu noslēpi mūs? " (43r:002) "Stāv Leiti pūlī, ko tu gribi? " (turpat:007) (Latv., vācu — "Stāv latvieši pūlī, ko tu gribi?") "Latvis." (43r:226)

Eksperimentētājs uzrunā savus latviešu draugus. Kāda balss jautā:

"Lempi, ko tev vajag? — Es jūs mīlu. " (43r:241) Eksperimentētājs sveic savus latviešu draugus. "Mīli mani, te dzimtene!" (43r:604) Sarunas fragments: "Te liels darbs. Dziļleja. " "Te Brunners, te draugi sen. " "Dziļleja korrigē. " "Apstāja tevi letiņi. " (44b: no) (Latviešu rakstnieks Dziļleja, kuru eksperimentētājs pavirši pazina, nomira 1966. gadā Stokholmā. Brunners, arī paziņa. "Letiņi" ir pateikts mazliet ironiski.) "Mūsu latvieši!"

"Kosta, te daudzi latvieši, du Blinde(r). " (Blinder = aklais, vācu) "Trotzkis nav lettisch. " (44r:313) (Lettisch = latvisks, vācu) "Viesi! Visi latvieši. Griissi Uppsala. " (44r:442) (Latv., vācu — "Viesi! Visi latvieši. Sveicini Upsalu.") "Kosti, latvis." (44r:778) "Tu tala pa latviski. " (44r:912) (Zviedru, latv. — "Tu runā latviski.") "Te latvis runā. " (40r:309) "Tur ir latvis!" (45r:641) "Latvija, skaties tu! fVo oendligfrihet!" (45r:643) (2. teikums: vācu, zviedru — "Kur nebeidzama brīvība!")

"Te Latvija!" (45r:649) "Te lettisches Volkis. " (46g:318) (Latv., vācu — "Te latviešu tauta.") "Te latvieši, tavi draugi!" (42g:240) "Nabags, tu latvietis. " (35r:585) "Ko latvieši saka? " (35r:054) "Latyschi piekļūst!" (45g:651) (Krievu, latv. — "Latvieši piekļūst.") "Labi. Latvieši viņam vertraut. " (40g:679) (Vertraut = labi zināmi, vācu) "Maz' dzīvības, paliksim Indo-Moskviči!" (42r:272) (Moskviči = maskavieši, krievu. Šis teikums norāda uz latviešu tautas, kuru absorbē "moskviči", traģēdiju.) "Latvija. Te ubagi. Naudu paši taisa. " (47g:082) "Esi Latvis! Ko tu guli? Latvija, filma. "

"Es raidu kapsētu. Kungu kafiju. " (48g:367/9)

"Skaisti, te latvieš Volk. " (1 ar: 199)

(Volk = tauta, vācu)

"Latvietis tja. Latviete. " (49g:270)

"Konstantin, es redzu Latviju. " (47r: 130)

"Raudive, Daugava tja būs. Tu, Latve. Rainis dobratļ.

Te Mora tala." (49r: 167)

(Latv., krievu, zviedru — "Raudive, Daugava te būs.

Tu, latviete. Rainis ir labsirdība. Te Mora runā.")

10. Rakstnieki un mākslinieki

Ierakstos magnētiskajā lentē parādās daudzi rakstnieki, kurus eksperimentētājs pazinis, ar kuriem draudzējies; taču dzirdami arī sen mirušu rakstnieku vārdi, ar kuriem eksperimentētājam nav bijis personīgu attiecību.

I. Latviešu rakstnieki

Pirmā rakstnieku balss pieder Albertam Sprū- d ž a m , labam eksperimentētāja draugam, kurš 1944. gadā gāja bojā bombardēšanā. Eksperimentētājs uzrunā viņu. Ritmiska balss atbild:

"Pateicas Sprūdžs no sirds. " (14r:282) Šai izpausmei, pēc ilgākām pauzēm, seko vēl vairākas: "Albert te stāv. " (37r:442)

"Albert Sprūdžs te. " (40g:559) "Alberts te." (40r:114)

Eksperimentētājs atkal uzrunā savu draugu A. S. "Golva! Golvas nav! Konstantin, Konstantin, esmu ar tevi vienmēr." (42g:628)

(Izteikums "galvas nav" atbilst tam faktam, ka A. S. bumba saraustīja gabalos; iespējams, ka šo baiso pārdzīvojumu upuris dvēseliski nav pārvarējis vēl pēc nāves.) "Albert Sprūdžs, glābies ewigi du!" (1 ar: 199) (Latv., vācu — "Albert Sprūdž, glābies mūžīgi tu!") "Alberts te. L'homme, nesteidz!" (48r:143)

(L'homme = vīrietis [cilvēks], franču)

*

Jāni Akurāteru ('u" 1937) eksperimentētājs uzrunā kā otro.

"Ļauj mieru!" (20g:681) "Labāk gulēt!" (turpat:706) "Miers!" (21g:463)

*

Kā nākamo eksperimentētājs uzrunāja Jāni Poruku (•u- 1911); "Ko tu dari, Jāni Poruk?"

"Ich denke." (20g:463)

(Vācu — "Es domāju.")

Kādā no nākamajiem ierakstiem eksperimentētājs vaicā: "Tu domā. Ko tu domā, mīļais dzejniek?"

"Mūžību. " (20g:911)

Tālāk eksperimentētājs saka, ka uzskatot Poruka dzejoli "Pie tava augstā baltā loga" par labāko lirisko dzejoli latviešu valodā.

"Pateicos!" (20g:348)

Vienā no ierakstiem citu pēc cita dzirdam šādus teikumus:

"Kā tu pāri tiki? " "Poruku Jānis."

"Tava skaistule. Te tu mājās. " (39r:728) "Esmu Poruks, durt!" (46r:621) (Latv., zviedru — "Esmu Poruks, dārgi!")

*

Kārlis Skalbe ('U' 1945) parādās bieži, un balss ir ļoti skaidra. Jau no paša sākuma viņš norāda, ka gribot eksperimentētājam palīdzēt.

Eksperimentētājs lūdz Skalbēm, ja iespējams, pateikt viņam kādu vārdu. "Kon…"

Sievietes balss pārtrauc: "Nevari!" Vīrieša balss atņem: "Nembomani!" (20g:918) (Latv. —"Ņem bomi!")

Vienā no nākamajiem ierakstiem eksperimentētājs saka: "Mījais Skalbe, tu biji gatavs man palīdzēt."

"Jā, palīdzēšu manam draugam. " (20r:332) Eksperimentētājs saka, ka vēlētos dzirdēt savus draugus. "Skalbe hort." (20g:378) (Vācu — "Skalbe klausās.") "Pomini, Skalbe te. " (22r:235) (Krievu, latv. — "Piemini mani, Skalbe te.") "Tev tik Skalbe! Vān tātad tot. " (40r:313) (2. teikums: zviedru, latv., vācu — "Draugs tātad ir miris.") "As Skalbe." (40r:330)

Eksperimentētājs uzrunā "viņpasaules" draugus. Vīrieša balss: "Piemini Skalbi. Vesna!" (Vesna = pavasaris, krievu) "Wy pomni Skalbe." (39r:506/8) (Latv., krievu — "Jūs atceraties Skalbi.") Ļoti skaidri dzirdama balss: "Bau! Autori raida. Tu nemirsi. " (Bau = būve, vācu) "Skalbe, tu skapi kārto? " (42g:018/9) "Skalbe — mīli Latviju! " (46g:550) Eksperimentētājs uzrunā Skalbi. "Konstantin, nepietiek." (43g:503) (Tas droši vien attiecas uz nepilnīgajām kontakta iespējām.)

"Kosti, varu. Skalbe." "Tici tu? " (46g:552) "Skalbe, gulēsi!" (turpat) "Achtung, Skalbe!" (44b:655) (Achtung = uzmanību, vācu) "Te la guarde lepna. Piemin Skalbe!" (47g: 176) (Latv., spāņu — "Te ir lepna gvarde. Piemini Skalbi!") Eksperimentētājs uzrunā Skalbi. Citu skaitā dzirdamas šādas balsis:

"Tu te vivaci."

(Latv., itāļu — "Tu te dzīvosi.")

"Jūrgensonu!"

"Te mirklis skaitas."

"Mēs Latvijai. Te māsiņas. " (47g:514/6)

Eksperimentētājs uzrunā Skalbi. Balss:

"Tu no nāves dzirdi. " (54g:246)

*

Vilis L ā c i s ("S" 1965), pazīstamai latvieša padomju rakstnieks, eksperimentētājam pieteicās, kad tas vēl nezināja par rakstnieka nāvi.

"Kosti, unser Wiedersehen. Vila Lācis dēls. Lācis te. " (33g:568)

(1. teikums vācu — "Kosti, mūsu atkalredzēšanās.")

Dzirdam šādus kādas sarunas fragmentus:

"Es lūdzu Vili."

"Kādu Vili? "

"Liedzēju Vili Lāci."

"Es gribu Vili."

"Ko tu pļāpā! Guni, Konstantin!" (33g:569/77)

*

Pazīstamais latviešu rakstnieks Jānis Veselis ('fr 1962), Zentas Mauriņas draugs, bija pavirši pazīstams ar eksperimentētāju. No viņa vai par viņu mēs dzirdam veselu virkni balsu.

"Te Veselis — Zentai—tev! Raudive, Raudive, ko raksta tie? Veselis te. " (39g:074/9)

"Sdravstvuj, hallo, Herr Raudive! Herr Raudive, Vesel!"

(Krievu, vācu — "Labdien, hallo, Raudives kungs! Raudives kungs, Veselis!"

Kāda balss pieprasa:

"Veseli gribu!" (39g:570)

Eksperimentētājs uzrunā Veseli.

"Tas guļ." (43g:503) "Kostulīt, tu teiksi!" "Veselis spiriti." (49r:256/7) "Veselis!" (35r: 138 un 44b:575) "Guļu, ko tu gribi? " (43r:610)

*

Slaveno latviešu dzejnieku Raini ("S1 1929) eksperimentētājs personīgi nepazina, taču vēlāk iepazinās ar viņa laulāto draudzeni, dzejnieci Aspaziju. Mēs dzirdam šādas balsis: "Rainis te." (34r:093) "Rainis pusdienoj mit. " (35r:658) (Mit = līdzi, vācu)

"Rainis te under, Kosta. Vai tu redzi viņu? Kaudzīt, Konstantin." (38g:843/7)

(1. teikums latv., zviedru — "Rainis ir te lejā, Kosta.")

"Raini gaidījat?"

"Rainis forder." (turpat:928)

(Fordera = veicinās, vācu)

"Rainis. Visi gaišie! Lieber Kosta, te vidno. " (49g:419) (3. teikums: vācu, latv., krievu — "Mīļais Kosta, te var redzēt.")

"Rainis dobrata. " (49r: 167) (Krievu — "Rainis ir labsirdība.")

*

Edvards Virza ("v" 1940) ierakstos parādījies stipri bieži, kaut gan ar eksperimentētāju bija pazīstams tikai ļoti pavirši. "Kundziski Virzu piemin!" (35r:108)

(Šis aicinajums atbilst Virzas dzīves stilam: gan dzīvē, gan dzejā viņš bija "kundzisks".) "Te Virza." (42r:340 un 754) "Virza runā. Te Raudive runā. " (43g:393/4) "Virzapat te!" (42r:422) "Balts čigāns." (43g:503) "Nemocies, Kosti. Tulko Virzu!" (43g:535) "Piemin tu Virzu. " (43g:640) "Virza te, Kosta. " (46g:488) "Virza, tu netiec! As tja stūrē. Kur te tas Kosts?" (2. teikums: latgal. — "Es te stūrēju.") "Pūlaties, vecā galva! Virza te. Te Jerums vēl. " (48g:374)

"Laila! Kosti, Virza!" (48r:281) "Koste, kāpēc tu vāciets? Es Virza. " "Koste, Virza!" (49r:502) "Virzu tirda. — Wichtig!" (49r:567) (VVichtig = svarīgi, vācu)

*

Rakstnieks Grīns ("v" 1966) dzīves laikā pret eksperimentētāju bija naidīgi noskaņots. Eksperimentētājam ar viņu nebija personīgu attiecību.

"Te Grīns." "Ir Grīns."

"Es Kosti pasūtu. " (35r:092/5) "Te listiga. Hallo, Jānis Grīns!" (35r:104) (Listiga = viltīgie, zviedru) Sievietes balss:

"Gryuti, tēte Grīns. " (35r:287) (Latgal. — "Grūti, tētis Grīns.")

"Cedrin, Grīn, Gangi tāli. " (42g:053) (Latv. — "Cedriņ, Grīn, gaņģi tāli.") "Te Grīns. " (42r:355, 42r:340) "Grīns staigo." (39g:610) "Te Grīns. Artisti. "(39g:734) "Kosti, Grīns." (41g:234)

"Koste, piedod, te Grīns. Koste, te Grīns, piedod. Latvieši! " (47g:052)

"Hej, Raudive! Piedodi, Konstantin, te Grīns. " (49r:534)

*

Aleksandrs Č a k s (# 1950). "Ko tu guli, Čak? " (39g:044) "Pasaku, Čaks." (42r:827) "Mūsu Čaku!" (43g:544, 44b:768)

*

Vilis Cedriņš ('f 1946), nozīmīgs dzejnieks, kuru boļševiki deportēja un kurš pēc tam gāja bojā kādā vergu nometnē. Eksperimentētājs ar viņu bija labi pazīstams. V. C. dažas reizes parādījās uz magnētiskās lentes:

"Vilis Cedriņš. — Mūsu Kosta, es pieminu Čupos." (43r:248)

"Vilis Cedriņš gul." (Ū 1:101) "Cedriņš tja." (49r:601)

Savrupi parādās vel daži vardi:

"Pazīst Kārkliņš? " (39r:706)

"Mati lūdzu, Kārkliņš. Da Konstantin. " (turpat)

(Da = te, vācu)

"Kārkliņš tja!" (Gg:461)

*

"Tava gulta, debesu gulta. Mediņu Jānis te, cieta gulta. "(42r:827)

"Mūsu liktens — Mediņš. " (44r:711)

"Konstantin, Mediņš!" (turpat)

*

"Plūdons." (Ū 1:119) "Plūdons te." (46g:568)

*

Dzejnieks Veldre pazuda bez vēsts, Latvijā 1944. gadā iemaršējot boļševikiem. Neviens nezina, kas ar viņu noticis, taču jāpieņem, ka viņš izdarījis pašnāvību. Eksperimentētājs bija ar viņu pazīstams.

"Veldre ir. Raudiv, skal! Te nemirušie. " (Amg: 170/3) (Skāl = prozīt, zviedru)

Z e i b o 11 s ir mazāk zināms latviešu rakstnieks, kuru eksperimentētājs personīgi nepazina.

"Koste, te Zeibolts. " (47g:046)

(Zeibolts jau bija pieteicies pie 26g:711.)

*

Eksperimentētājs uzrunā savu 1933. gadā mirušo draugu,dzejnieku Jāni Ziemeļnieku.

"Te tavs Jānis Ziemeļnieks. "

"Te tev Raudive kalpo. Pažags tja. " (49g:257)

(Sal. Matilde Pažaga, 88. Ipp.)

*

Dzejnieks K v ā 1 i s bija pazīstams ar eksperimentētāju. Viņš gāja bojā kādā no Berlīnes bombardēšanas naktīm.

"Veseli dzimtenes draugi! Kvālis, Koste. Tja pa vidu geh!" (48g:481)

(Geh = ej, vācu)

Kāda balss piemetina:

"Denk, Koste ir vēl. Nauda viņam mysli. " (48g:482)

(Vācu, latv., krievu — "Domā, Koste ir vēl. Nauda viņam domas.")

*

Piesakās Endzelīns, pazīstamais latviešu un baltu filologs:

"Es Kokmuižē. Endzelins. " (1 ar:347)

"Tikai tu, Endzelins. " (UbsIIg:228)

II. Citu tautu rakstnieki

Kā pirmais pieteicās O r te g a i Gasets. Eksperimentētājs bija apmeklējis viņa filozofijas lekcijas Madrides Universitātē, tulkojis viņa darbus latviešu valodā un veltījis viņam eseju savā grāmatā "Haosa cilvēks un tā pārvarēšana". "Ortega. Wir sind, wir sind, wir sind!" (30r:375) (Vācu — "Ortega. Mēs esam, mēs esam, mēs esam!") "Madrī…,yosiento. Man prieks. Pensamiento, Ortega. " "Gigants."

"Buena cosa man. " (46r:678/9) (Spāņu, latv. — "Madride, es jūtu. Man prieks. Domas, Ortega." — "Gigants." — "Laba lieta man.") "Ortega, din vān. " (47g:147) (Zviedru — "Ortega, tavs draugs.") "Ortega te." (48g:365) "Ortega! Partei wird Ortega!" (54g: 171) (Vācu — "Ortega! Partija kļūst Ortega!") Vēl vairākreiz tiek minēts filozofa vārds, vai arī viņš pats to izrunā. Tomēr šie izteikumi diemžēl pieder pie grūti verificējamām balsīm, kuras mēs šeit principā nevaram citēt.

*

Garsija Lorka.

Garsija Lorka bija draugos ar eksperimentētāju. Viņu Malagā nošāva pilsoņu kara laikā.

Eksperimentētājs uzrunā savus "viņpuses" draugus un lūdz tos iespēju robežās viņam palīdzēt. "Te Garcia Lorca stūrē. " (42g:601) "Garcia Lorca. Sei ruhig, Kostja. Vi bundna kopā." (45r:356/7)

(Vācu, zviedru, latv. — "Garsija Lorka. Esi mierīgs, Kostja. Mēs esam saistīti kopā.")

"Garcia Lorca putjom bystro. " (Ū Ir: 143) (Krievu — "Garsija Lorka ātrā ceļā.")

"Garcia Lorca — auf Wiedersprechen! " (47g:099) (Vācu — "Garsija Lorka — uz atkalrunāšanos!" "Reparemos, hablando. Achtunga — Garcia, danke!" (47g:339)

(Spāņu, vācu — "Runājot mes kļūstam stiprāki. Uzmanību — Garsija, paldies!")

"Lorca naktī, šonakt, Raudive. " (47g:039)

*

Migels de Unamuno (■Ј 1936). Studējot Spānijā, eksperimentētājs uzturēja tuvas atiecības ar Unamuno, kura darbus tulkoja latviski.

"Amigo Unamuno! Invencibles, Konstantin! Wirsind. " (43g:396)

(Spāņu, vācu — "Draugs Unamuno! Tu esi neuzvarams, Konstantin! Mēs esam.")

Eksperimentētājs saka, ka esot rakstījis par Unamuno. "Unamuno te. Nakti — Miguel. " (Ū Ir:097) "Amigo Unamuno." (44b:489)

(Amigo = draugs, spāņu)

*

"Vai tu Cervantēs? " (43r:027)

*

Ļ e v s To l s t oj s (t 1910). "Tolstoj, kum. Ty Kosta? " (Hg: 154) (Krievu — "Tolstojs, kūm. Vai tu esi Kosta?") "Te Tolstoji! Te Kosti slavē. " (40r:526) "Tolstoj. Koste. Golvu tev noķers bēda. " (47g:199) "Raudive, te Tolstoj. " (40g:343) "Te Tolstoj. Te tik Ort. Willst du te palikt?" (Hr:278) (Latv., vācu — "Te Tolstojs. Te tik ir vieta. Vai tu gribi te palikt?")

Eksperimentētājs krieviski sveic Ļevu Tolstoju un Dmitriju Merežkovski.

"Kosta runā. Mēs mīlam tevi. " (42g:363)

"Tolstojs spirits. Var tikai tencināt. " (1 ar:270/1)

(1. teikums: latīņu — "Tolstoja gars.")

"Tolstoj ist. Tolstoj maina profession. " (48r:250)

(Vācu, latv. —"Tolstojs ir. Tolstojs maina profesiju.")

"TādaJlickes naktī. "

(Latv., zviedru — "Tāda meiča naktī.")

Sievietes balss sauc:

"Tolstoj!" (49r:336)

"Tolstojs, Konstantin. Piši!" (turpat:348) (Piši = raksti, krievu)

*

Fjodors Dostojevskis (ft 1881). "Dostojewski, guļat!" (1 ar: 157) "Lieber Kostja, Dostojewski muns admirals. " (Vācu, latgal. — "Mīļais Kostja, Dostojevskis mans admirālis.")

"Te velns katolis." "Tas nav velns."

"Dostojewskijs, dēla cieš. " (49g:428/30)

(Latv., krievu — "Dostojevskis, darīšanas cieš.")

*

Fjodors Stepuns (t 1965). Eksperimentētājs uzrunā Fjodoru Stepunu un pateicas viņam par draudzību.

"Lieber Raudi, Kosti, danke dir. " (Hr:358) Tālāk eksperimentētājs saka: "Pamēģini savam draugam palīdzēt!"

"Nevaru. Na, boman! Kostja, du borja nur. " (42g:545) (Latv., zviedru, vācu — "Nevaru. Še bomis! Kostja, tu tikai sāc.")

"Nāchste Liebe sage dir. " (turpat:550) (Vācu — "Tuvāku mīlestība saku tev.")

"Kostja ty? Kosti, brauc pa Izi. " (Ū IIr:090) (Ty = tu, krievu)

Eksperimentētājs uzrunā Stepunu. "Raudive, tematu maini" (43r:372) "Grūfie Dichter, mans draugs!" (39r:026) (Vācu, latv. — "Sveicini dzejnieku(s), mans draugs.") Eksperimentētājs sveicina Fjodoru Stepunu un jautā, kā viņam klājoties.

"Negrēko. Gut. Prostite!" (42g:671)

(Latv., vācu, krievu — "Negrēko. Labi. Piedodiet!")

*

"Bunin, Konstantin, pa mysli-mosti. " (33g:295/6)

(Krievu, latv. — "Buņins, Konstantin, pa domu tiltu.")

*

"Kur Kosti palika? Tja Gorkij. " (41g:608) "Gorkij." (33g:368)

Eksperimentētājs veic mikrofona ierakstu Darmštatē un uzrunā dzejnieku Arnoldu Krīgeru,ar kuru šajā pilsētā bieži ticies un sarunājies.

"Tūja!" (38r:328)

(Mirušā sievu sauc Tūja.)

"Arnold. — Tava slava, Arnold. " (turpat)

Eksperimentētājs uzrunā visus tos, kuri viesnīcas istabā grib būt kopā ar viņu.

"Arnold!" (38r:696)

"Kriegers ir tja. " (45r:232)

*

Frīdrihs Nīcše (-f 1900).

Bieži dzirdams Nīcšes vārds, atsevišķi vai veselos teikumos.

"Tja Nietzsche. " (40r: 174)

Šajā sarunas fragmentā Nīeše nepārprotami izvirzās priekšplānā:

"Kur ej?"

"Nietzsches bugatā." "Te yudins." "Stockholm, staru tiltu!" "Nietzsche, he — he — he! " "Natschow, Kosti. " "Nietzschi gribi, pfui!" "Nietzsche selbst."

"Vi anwoh — naše Kranke. " (4lg:735/9) (Latv., latgal., zviedru, vāeu, krievu — "Kur ej?" — "Uz Nīcšes bugatu." Bugata, iespējams, nozīmē būdu vai bungalo. — "Te ir ūdens." — "Stokholma, staru tiltu!" — "Nīeše, he — he — he!" — "Načovs, Kosti." — "Nīcši gribi, fui!" — "Nīeše pats." — "Mēs esam pieraduši pie mūsu slimniekiem.")

Kādā no ierakstiem, kuru izdarīja Dr. Hanss Nēgeli, arī dzirdams Nīcšes vārds:

"Te furchtbar. Vai tev Nietzsche ieteicama būtne? " (Furchtbar= šausmīgi, vācu) "Ēteriska būtne." (45g:588)

"Nietzsche, ko tu domā? " (42g: 178)

*

Turpmāk savrupi parādās šādi vārdi: "Šekspīrs te." (41g:640) "Oxford fVilliums te. " (46r:678) "Koste, te Šekspīrs."

"Mēs priecasimēs par tiltu. " (47r:528)

*

"Raudive, raudi! Tja Priestley. " (33g:589) (Latgal., latv. — "Raudive, raudi! Te Prīstlijs") "Sveicināti! Hemingway, sir! Labu nakti!" (44b:765)

"Natascha, Kontakt, te Goethe. " (42g:621) (Nataša ir vārds, kurš bieži parādās sakarā ar "kontaktu"; rodas iespaids, ka tā ir kontaktpersona.) "Goethe! Liebe Helene!" (54g: 189) (Vācu —"Gēte! Mīļā Helēna!")

"Kosti, turpina, te tavs Rilkis. " "Vēlu versuchen." (46g:493)

(Latv. — "Kosti, turpini, te tavs Rilke." — "Vēlu mēģināt.")

"Barlachs nav."

"Lāfit suchen." (47g:016)

(Latv., vācu — "Barlaha nav." — "Liek meklēt.")

"Heidenstam. " (23r:001)

"Te Dominique, horst du? " (41 g:736) (Latv., vācu —'"Te Dominiks, vai tu dzirdi?")

"Wirklich Descartes. Kosti, Descartes!" (47g:335) (Vācu — "Patiešām Dekarts. Kosti, Dekarts!")

11. Psihologi un parapsihologi

No šīs cilvēku grupas bieži minēts tiek galvenokārt Junga vārds.

"Jung hatte te Lampa. " (34r:280) (Vācu, latv. — "Jungām te bija lampa.")

"Schwachis ist Unterbewujite. " (35g:731) (Vācu — "Vājš ir neapzinātais." — Sal. "Patstāvība un spēja spriest", 152. Ipp.)

"Mēra viktigt, Jung. " (29r:048)

(Zviedru — "Svarīgāk, Jung.")

"Jung, bundi, te einsam. " (42r:292)

(Zviedru, latv., vācu—"Jungs ir saistīts, te viņš ir vientuļš")

Eksperimentētājs uzrunā Jungu.

"Tad, Tod, Kosti!"

"Bitte Raudive!"

(Vācu — "Nāve, nāve, Kosti!" — "Lūdzu Raudivi!")

"Runāt radio? "

"Kosti, du vārti!" (47g:623/8)

(Du = tu, vācu)

"Ārā no IVehrpunkt!"

(Wehrpunkt — militārais punkts, vācu)

"Jāpublicē."

"Ein System zu schaffen, so dafi auch Komponisti aufteile." (Vācu, latv. — "Radīt sistēmu tā, lai arī komponisti [to] dalītu." — Šis teikums nav īsti skaidrs.) "Rudens vēl." "Te Jungs piestāj." "Tja valns Sapantino. " (1 ar: 3 5 7/64) Ar šiem izteikumiem parādās jauna situācija, kad uzrunātās personas reaģē, nosaucot savu vārdu. Te īpaši jāuzsver arī savdabīgais izteikumu saturs.

Eksperimentētājs uzrunā K. G. Jungu. Vīrieša balss:

"Jetzt Mode furchtbar eitel. " "Wir hier, zdrasdvuj." "Tu laikam pieder gurķim. " "Pentonā, Koste, genau."

"Koste, te Jungs. Telefonē, tu biedri, inbunden. " (47g:509/l 1)

(Vācu, krievu, latv., zviedru — "Tagad mode šausmīgi patmīlīga." — "Mēs esam šeit, labdien." — "Tu laikam piederi pie gurķiem." — "Pentonā, Koste, tieši tā." — "Koste, te Jungs. Zvani [pa telefonu] atturīgi, tu biedri.")

Ierakstu 1967. gada 19. jūlijā eksperimentētājs vērš uz K. G. Jungu.

"Grūezi." (49r:503) (Vācu — "Sveiciens.") "Koste, liecini!" (turpat:524) "Te tev Jungs. " (turpat:527) "Te Jungs, Jungs. " (turpat) "Nabaga tilta!" (turpat)

"Te Jungs tev palīgā. " (turpat:532)

*

"Raudive, te Freud!" (39g:066) "Danke! Freud." (40g:535)

(Vācu — "Paldies! Freids.")

*

"Par ilgu zīme — Pauls Dāle. Dibini, Kosti!" "Kosta māj—stop! Dāle te. Guli tu, Ko, saulē? " (44b:644) "Dāle stock." (44r:332) (Zviedru — "Dāle veido.")

"Piepeši Dāle!" (43r:333)

*

"Kostja, Kostja, Findlay, Pieter ich. " (Vācu — "Kostja, Kostja, Findlejs, Pīters es.") F i n d 1 e j s ir viens no pazīstamākajiem angļu para- psihologiem un eksperimentētājiem tiešo balsu jomā. Pazīstams viņš galvenokārt ar savām grāmatām "Sarunas ar mirušajiem" un "Divas pasaules satiekas". Viņš ļoti rūpīgi strādājis ar mediju Slounu. "Bitte Fiihrers Findlay!" "Ich bin Findlay."

"Labi, labi skan. Kosti, hindi" (48g:162) (Vācu, latv. — "Lūdzu, vadoņa Findleju!" — "Es esmu Findlejs." — "Labi, labi skan. Kosti, saisti!")

"Kofnstantin], gute Nacht! Findlay. " (48r:l26)

(Vācu — "Ko[nstantin], arlabunakti! Findlejs.")

*

Amerikāņu psihiatrs un parapsihologs Karls A . V i k l e n d s kļuva pazīstams ar grāmatu "Thirty years among dead" ("Trīsdesmit gadi starp mirušajiem", 1924.). Viņš vairākkārt parādījies gan mikrofona, gan radio ierakstos.

Kādā ierakstā ar mikrofonu eksperimentētājs uzrunā Viklendu.

"Eins zeitig, Raudive. " (40r:320) (Vācu — "Viens laicīgi, Raudive.") Tālāk eksperimentētājs saka, ka esot izlasījis V. grāmatu "Trīsdesmit gadi starp mirušajiem". "Yes, Konstantin." (turpat) Tad viņš trīs reizes piesakās pa radio. "Llave, petit Grufi bara. " "Akti, du Margel, Wickland. "(39r:615/6) (Franču, vācu, zviedru — "Llave, tikai sveicieniņš." — "Uzmanīgi, tu slampa, Viklends.")

"Bei madre, Wickland. " (44b:432)

(Vācu, kāda no romāņu vai. — "Pie mātes, Viklends.")

*

Eksperimentētājs uzrunā Oliveru Lodžu. Dzirdamas šādas balsis:

"Ringa du, mēs gaidīsim. " "Te Kosta, Lodge." "Raudive, te Jung." "Padod Raud iv i, extra dich. " "Te gul tu tikai. "

"Lieber Kosti, Kosti, strīdi!" (47g: 137/46)

(Zviedru, latv., vācu — "Zvani tu, mes gaidīsim." — "Te Kosta, Lodžs." — "Raudive, te Jungs." — "Padod Raudivi, tevi īpaši." — "Tu guli tikai te." — "Mīļais Kosti, Kosti, strīdies!")

*

D r . E i d u k s bija pirmais psihoterapeits Rīgā; viņš nomira kāda badošanās eksperimenta rezultātā. "Eicluks!" (46r:591) "Vaipar tevi strīdi? " "Eiduks, pagūli, pagūli!" (47g:619)

12. Valstsvīri

Diezgan bieži piesakās K e n e d i j s : "Te Kennedy." (22r:270) "Dabūs Kennedy." (44b:228) "Kennedy." (44r:908)

*

"Iam Winston Churchill. " (34r: 140)

(Angļu — "Es.esmu Vinstons Čērčils.")

*

Vairākkārt piesakās Ļeņins: "Lenins."

"Lenins, njet peredači. Dranki tur. " "Mīts, Kostja. Begestri dali. " "Rossija včora segodnja da. " "Na zemlju radio blattno. " (43g:431/3) (Krievu, latv., vācu — "Ļeņins." — "Ļeņins, nav raidījuma. Draņķi tur."—"Mīts, Kostja. Sajūsminies tālāk." — "Krievija ir vakar un šodien." — "Uz zemes radio ir ar blatu.")

"Delostj. Lenin, guļatj!" (44b:351) (Krievu — "Darīšanas. Ļeņin, pastaigāties!") Cita interesanta balsu virkne, kas diemžēl pieder C kategorijai, tomēr ir saprotama:

"Hallo, uz Rīgu turies. Diktatur nesmādē. Lenins runā. "

"Čudak! Lenins runaja uz pavēli. "

(Čudak = savādnieks, krievu)

"Tu gul uz pavēli? "

"Mūs Kosta, pavēl nu tu!"

"Raudive, bejiehl!"

"Horst du uns? "

(Vācu — "Raudive, pavēli!" — "Vai tu mūs dzirdi?") "Netraucē Kostuli, atpūties!" (40g:298/303) "Wach Lenin." (45r:410) (Vācu — "Sargā Ļeņinu.")

*

Parādās arī S t a ļ i n s :

"Nu Stalin! "(42rJS3)

"Stalin!" (42r:779, 44r:749)

"Staļins te. Furchtbar karsts. Furchtbar Eile. "

(Furchtbar = šausmīgi; Eile = steiga; vācu)

"Ko tu teici? "

"Mēs paziņojam, ka Izricā ir Kosta. " (42r:572) "Stalin bei mir." "Raudive vi ser." "Staļins te." (42g: 184/5)

(Vācu, zviedru, latv. — "Staļins pie manis." — "Mēs redzam Raudivi." — "Staļins ir te.")

"Hej, stūra man! Konstantin, Stalin!" (48g:302) (Zviedru —"Sveiks, dižais vīrs! Konstantin, Staļins!") "Hallo, Kontakt! Stalin damoj!" (Gg:365) (Vācu, krievu — "Hallo, kontakts! Staļin, mājās!")

Daži izteikumi skar T r o c k i : "Tja studē Trotzkis. " "Naidu palaidi. Gogols." "Trotzkis te, joka dēļ. " (47g:092) "Pomiluj, te Trotzkis!" (Pomiluj = apžēlojies, krievu) "Tu pazini Kosti? " "Pazinu bra." (Bra = labi, zviedru) "Komēdijai."

"Pagaid, Kostulīt!" (47r:638)

*

Hitlers

No visiem diktatoriem visbiežāk parādās Hitlers. Šis fenomens ir tik uzbāzīgs, ka no tā izpausmēm vien varētu sastādīt atsevišķu grāmatu. Te mēs pieminam tikai dažus fragmentus, kas ir vislabāk dzirdami un kam ir īpašs saturs, a) Tieši ziņojumi no vai par Hitleru. Visbiežāk atkārtojas šāds teikums: "Hitlers te." (31 r:644,35g:314,40g:466,42g:609,911, 437, 44b:431)

"Hitlers izziņo-dich." (33g:379) (Latv., vācu — "Hitlers izziņo tevi.") "Lai pierāda, pielaiko toni Hitlera mājam. " (34r: 163) (Mojam = mājām, latv.)

"Sveicināts, pa priekšu tev vajag humor. Te Hitlers major. Pa-ehr Hitleru! " (35g:314/5)

(Latv., vācu—"Sveicināts, vispirms tev vajag humoru. Te Hitlers ir majors. Pagodini Hitleru mazliet!") Cita balss atbild: "Siekalu man nevajag. " (turpat) "Var Kostuli, te Hitlers. " (39r:048) (Zviedru, latv. — "Mūsu Kostuli, te ir Hitlers.") "Tu jau Hitlers. Heil Hitler!" (39r:886) "Konstantin, pazīsti man? Hitlers. " (40g:263/4) "Raudive, Hitlers guļ. " (41 g:250) "Jaunkundz, Hitlers taisni tja. " (42r:157) "Hitler īsti dzīvs. " (48g:050) "Hitlers tic. Te Kosti. " (Gg:474) "Ondoms liels. Kosti Hitlers braucht. " (41g:254) (Zviedru, vācu, latv. — "Ļaunums ir liels. Hitleram vajag Kosti.")

"Uppsala te tol. Te Hitlers ilgojas pēc tevis. " (41 g:256)

(Tol = tālu, latv.)

Hitlers pat uzdodas par palīgu:

"Hitlers te. Hitlers tev helfe. " (42g:609)

(Helfe = palīdz, vācu)

"Hitlerapadoms: Kosta, heil Hitler!" (43r:298) "Hitlerste. WirwiinschengutenAhenddreimal. "(44b:431) (2. teikums: vācu — "Mēs trīskārt novēlam labvakaru.") "Hitlers smaida." (46r:680)

"Nu zdrasdvuj. Dūnahurger du? Hitlers vienmēr te. " (49g:426)

(Krievu, vācu, latv. —"Nu sveiks. Vai esi dinaburdzie- tis? Hitlers vienmēr te." — Eksperimentētājs dzimis Daugavpils (Dinaburgas) apriņķī.) "Hitlers, o ļaudis!" "Kosti, ecoute mani!" (46g: 161) (Franču, latv. — "Kosti, uzklausi mani!") "Koste, Hitlers ir Vorteils,jūsu Vorteils. " (47g:020) (Latv., vācu — "Koste, Hitlers ir priekšrocība, jūsu priekšrocība.")

"Te Hitlers guļ." (45r:337) b) Norādes uz kardarbībām, saistībā ar Hitleru. "Hitler spricht hdr: Sei beaktsam! Tjugo timmeklockel till tai."

Sievietes balss:

"wir haben viel Funken. "

"Wir singen, wie heilig fur uns Toten. " (35r: 128/36) (Vācu, zviedru — "Te runā Hitlers: esi piesardzīgs! Divdesmit stundu pulkstens līdz runai."—"Mēs krietni dzirksteļojam." — "Mēs dziedam, cik svēts mums mirušajiem." — No trešā teikuma varētu secināt, ka zināmiem mirušajiem Hitlers ir svēts.)

"Hitlers meklē jūs. Hitlers meklē jūs. " (28r:661/62)

"Bitte, nur Tiejdruck, unterdrūeke!"

"For wem ? "

"For Hitler. "(31g:655)

(Vācu, zviedru — "Lūdzu, tikai zemo spiedienu, apspied!" — "Kam?" — "Hitleram.") "Smagi, smagi A-vadā."

"Deekungsfeuer! Manda Befehle! Hitler. " (3 lr:646/8) (Vācu, itāļu — "Seguguni! Sūti pavēles! Hitlers.") "Hitler bara schickt Schābiga. " (47g:007) (Vācu, zviedru —"Hitlers sūta tikai bezvērtīgos.") c) Pret Hitleru vērsti izteikumi no cilvēkiem, kuri Hitlera dēļ cietuši vai cieš vēl joprojām.

"Tautu spazma, Hitlers tesnata. " (45r:653) (Latv., krievu — "Tautu spazma, Hitlera šaurība.") Kāda balss pamāca eksperimentētāju: "Anti-Hitler soli du verborgt, abernichtzu viel. "(31 r: 181) (Vācu — "Hitlera pretiniekam tev jābūt slepeni, bet ne par daudz.")

"Vilks, te Gestapo, vilks, vilks!" (38g:681)

"TePleskava. Nopūtas manas, te bara Hitlers. "(42g:906)

(Bara = tikai, zviedru)

No nākamā sarunas fragmenta iegūstams visnotaļ interesants ieskats zonā, kurā, kā šķiet, atrodas Hitlers: "Hitlers."

"Uzgaidi, pats strādā." "Kur Petrautzki? " "Tjanobody?" " Vergi te." "Gryuti strādāju." "Gryuti gryust tja." "Labprāt aizdedzu." "Te tu strādnieks."

"Tu te jlieka, sonst Fliege. Hitlers te." (42g:9U — 42r:437)

(Latv., latgal., angļu, zviedru, vācu — "Hitlers." — "Uzgaidi, viņš pats strādā." — "Kur Petraucka?" — "Vai te neviena nav?" — "Vergi te." — "Grūti strādāju." — "Grūti grūst te." — "Labprāt aizdedzu." — "Te tu strādnieks." — "Tu te esi meitene, citādi muša. Hitlers te.") "Kosti, Hitlers viens." "Bra, Hitlers atiets."

"Mūsu bāda, mūsu Hitlers lobs skūtele. " (43g:321) (Zviedru, latv. — "Labi, Hitlers ir atlēts." — "Mūsu bēda, mūsu Hitlers ir laba lopu uts.")

"Scherzi beiseite. Nem pātadz, Hitlers tavā vārā." (44b:428)

(Vācu, latv. — "Jokus pie malas. Ņem pātagu, Hitlers ir tavā varā.")

"Hitlers te naudu vilto. "

"Hitlers nav piemērs te. " (45g:015)

"Hitlers mūsu radio pārņem. Furchtbar!" (46g:271)

(Furchtbar = šausmīgi, vācu)

*

Cits diktators, M u s o 1 i n i , parādās tikai dažreiz: "Mīl duči!"

"Bez rotas tu? " (42r:841/2) "VaiKosta tur? MeineHeimat: Norditalien. "(42r:907) (2. teikums: vācu — "Mana dzimtene: Ziemeļitālija.")

"Līgotne duče pievelk klāt. " (46g:55—)

*

Vietumis tiek pieminēts pēdējais Latvijas valsts prezidents Ulmanis: "Pats Ulmanis vēl." "Te Ulmaņa nav." "Latvis, Koste, piemin!" (47r:307) "Te latvis. Mēs atstumtie, Ulmanis. " (47g:067/8) "Vai te Konstantīns? Ulmanis. " (49g:635)

13. "Mūsu ir tūkstoši."

Balsis bieži dzirdamas jau uzrunas laikā. Eksperimentētājs saka: "Dārgie draugi…" Uzreiz pēc tam dzirdam balsi, kura divās valodās saka vienu un to pašu:

"Wir sind Tausende. Wir te tūkstoš. " (44r:388) (Vācu, latv. — "Mūsu ir tūkstoši. Mūsu te ir tūkstoši.") Sākot ar pirmajiem radio ierakstiem, pieteicās daudzi pazīstami vārdi, taču arī tādu būtņu balsis, ar kurām to dzīves laikā eksperimentētājam nekādu attiecību nebija. Neatstāj iespaids, ka būtņu balsis drūzmējas ap "kontaktpunktu". (Sal. "Pāreja, tilts, muita" 180. Ipp.)

"Konstantin, hier ist Beh. " (22r:056) (Vācu — "Konstantin, te ir Bējs.") "Konstantin, tava Kragplātterin Olga. " (22r:059) (Latv., vācu — "Konstantin, tava apkaklīšu gludinātāja Olga.")

"Konstantin, Hindenau, hor zu!" (22r:095)

(Vācu — "Konstantin, Hindenaus, paklausies!") "Professor Maldon." (22r:070) (Pazīstams latviešu teologs, kuru eksperimentētājs personīgi pazina pavirši.)

Profesors H. Biezais uzrunā savu skolotāju profesoru Maldonu.

"Te Maldons!" (50g:l45) "Herr Zūricher." (22r:092)

(Vācu — "Cīrihera kungs." — Šveiciešu gleznotājs un rakstnieks, ar kuru eksperimentētājs arī bija pazīstams.) "Silva, Mādchen von Ghetto. " (33g:037) (Vācu — "Silva, meitene no geto.") "Padernoster, vviederFlieder, hierPastorDiko. "(25r:760) (Latīņu, vācu (daļēji —joku dzejolītis, tulk. piez.) — "Mūsu tēvs, atkal ceriņi, te mācītājs Diko.")

"Frau Jusiki, Kosti, mans mīluli. " (22r:284) (Frau = kundze, vācu) "Irene doma."

"Pa Irenipriigral. " (46g:589)

(Krievu — "Irēna ir mājās." — "Uz Irēnu tu paspēlēji.")

"Konstantin, vis-q-vis Pauline. " (27g:246)

"Tava Vera ir. " (Hr:361)

(Vera — eksperimentētāja skolasbiedre.)

"Ērika, mēs esam te draussi. " (42g:643)

(Draussi = ārā, vācu)

"Nebeidzama! Na, tava Velta te. Mēstewinka. "(49g:068) (Winka = mājam, vācu) "Es čechs, kura senči bij latvieši. " (38g:672) Parādās sen bez vēsts pazuduši skolasbiedri: "Krāslava, te tavs Dubra. " (39r:447) (Dubra kopš daudziem gadiem bez vēsts pazudis Krievijā; eksperimentētājs nebija par viņu neko dzirdējis kopš skolas laikiem.)

Piesakas dažadas latviešu personības, par kurām eksperimentētājs gan bi ja dzirdējis, taču ne personīgi pazinis. "Cielēns." (26g: 128) "Felix. " (turpat: 190) "Pulkvedis fVeiss." (39r:859) (Latviešu virsnieks, kurš krita 2. pasaules karā.) "Te Niedra Jahrburgē. " (43r:063) "Te Kuprins." (43r:042) "Te exil-biskopu mīlu. " (25g:385) (Exil = trimda, vācu. — Šis izteikums varētu attiekties uz latviešu emigrantu bīskapu Urbšu, kurš ap 18.1.1966. — dotā ieraksta datums — nomira Monseratā, Spānijā.)

Kādā no ierakstiem Brunhilda K. kundze jautā pēc sava mirušā tēva Izraēla.

"Israel, diese Richtunga. " (Vācu — "Izraēls, šajā virzienā.") Sievietes balss: "Ich bin, Koste!" (47g:039) (Vācu — "Es esmu, Koste!") "Matē, Izrael!" (47g:178) "Brunhilde!" (47g:545) "Hildebrand Ilga."

"Wie furchtbar, diese Lettin!" (49g:421) (Vācu — "Cik šausmīgi, šī latviete!") "Esjunge Medici, Medici. " (47g:487) (Latv., vācu — "Es jaunais Mediči, Mediči.") "Sveici Raudivi, Leonard. " (44b:633) Bieži tiek pieminēts Gerdas vārds; eksperimentētājs nepazina nevienu, ko tā sauktu. "Gerdu lūdzu." " Gerda te." "Gerda lūdz." (22, g:059/61)

"Te Gerda." (39r:857)

"Gerda na putj. " (40g:460)

"Mēs, nupat nomira Gerdi. " (Hg:251)

"Tava Gerda uberall. Mīli Gerdu!" (43r:260)'

(Latv., vācu — "Tava Gerda ir visapkārt. Mīli Gerdu!")

14, Balsu partnerattiecības ar eksperimentētāju

Starp tūkstošiem balsu, kas piesakās, īpaši vērtīgas šķiet tās, kuras tieši un personīgi vēršas pie eksperimentētāja, turklāt reizēm arī nosaucot savu vārdu. Šo balsu izteikumu saturs un uzbūve rada spēcīgu iespaidu par balsu patstāvīgu- mu. No daudziem fragmentiem secināms, ka miruši tuvinieki vēlas par sevi atgādināt un meklē kontaktu. "Vai tu liebe Kosti? " (Liebe = mīli, vācu) "Asūne, kopīga skola." (Asūnē atradās eksperimentētāja otrā skola.) "Dzirdi mūs? "

"Šņabis, pudele te. Piemini!" (35r:635/7) "Atceries tu mani no skolas? " (23r: 178) "Konstantin, te Vladislavs, tu mani pazini Krāslavā. " (Hg: 123)

(Krāslavā eksperimentētājs apmekleja ģimnāziju.)

"Boris tja!" "Raudive stvrka." (Styrka = stiprums, zviedru) "Tu pētī te?"

"Vorslavs te. Pētī, uszvilp man!" (49g:636)

(Vorslavs bija eksperimentetāja skolasbiedrs.) "Radiniek, radiniek, baci! - Radinieki" "Deine Schwester. " (23r: 117/21) (Latv., itāļu, vācu — "Radiniek, radiniek, bučas! — Radiniek!" — "Tava māsa")

"Tavi brāļi, Konstantin, tovi brāļi!" (23r:509) "Kosti, te Vanka. Kosti, Kosti, Kosti paliec! Redzat man, redzat mani, djadja Kostja!" (38g:669/72) (Djadja = tēvocis, krievu) "Ko Koste saka? " "Raudive!" "Daugava tja būs."

"Tu latve. Koste, te Jadviga. " (49r: 150) (Jadviga bija eksperimentētāja skolasbiedre un vēlāk — laba draudzene. J. bija precējusies ar Voldi D., kurš bieži parādās ierakstos.) "Kosti da!" "Te Energie twā." "Vitalist."

"Ursula atliek." (49r:303)

(Vācu, latv., zviedru — "Kosti ir te!" — "Te ir enerģija divi." — "Vitālists." — "Urzula atliek.") "Tala, Konstantin, tu sveša. " (Tala = runā, zviedru) "Es redzu mūsu Kosti. " (49r:173) "Koste, vai tu 'detektē'?" (49g:639) ('Detektēt' — neoloģisms no vārda 'detektīvs' (sal. arī 'detektors' — tulk. piez.))

"Raudiv', te velti nauda. Raudive quar. " (49g:669)

(Kvar = paliek pāri, zviedru)

"Laid, Kosti, fint! Vestibi. "(49r:331)

(Latv., zviedru — "Laid Kosti garām, lieliski! Vestibi.")

"Konstantin, wir brauchen horen, wir brauchen dich. " (23g:052/4)

(Vācu—"Konstantin, mums vajag dzirdēt, mums vajag tevi.")

"Turi, turi mani, Konstantin!"

"Tautiets mans!" (23g:505/7)

"Lūdz tu Kostuli!" (23g:538)

"Mūsu Kosti treff!" (37r:340)

(Latv., vācu — "Satiec mūsu Kosti!")

"Wir zini, kur Ko… " (23r:486)

(Vācu, latv. — "Mēs zinām, kur Ko…")

"Kostja, Kostja, horst du uns? " (25r: 177)

(Vācu — "Kostja, Kostja, vai tu mūs dzirdi?")

"Kostja, Kostja, hor du uns!" (26g:039)

(Vācu — "Kostja, Kostja, dzirdi mūs!")

"Slava, Kosta dzird!" (34r: 126)

"Hundert twa."

"Parla dejq."

"Raudive tja."

"Du sagtest Raudive."

"Raudivi!" (49r:027)

(Vācu, zviedru, franču, latgal. — "Simt divi." — "Runā jau." — "Te ir Raudive." — "Tu teici Raudive." — "Raudivi!")

"Kostja, tu? " "Kostja!" "Te Bjorka." "Kostulīt, kur tu te? " "Koste nav te." "Koste trūkst tikai te. " "Lībudzītl"

(Lībudzīt = mīlulīt, latviskota vācu vai.) "Job psichi." (49g:470)

(Zviedru — "Lai dvēsele strādā.")

Taču balsis norāda ari, ka eksperimentētājs atrodas tālu

prom:

"Konstantin, tu mums esi tālu!" (3lg:012) Lūgums pēc kontakta tiek izteikts vairāk vai mazāk uzstājīgi:

"Raudive ir tja! Kosti, taisi tiltu!" (47g:093)

Cita balss piemetina:

"Mūsu Kosti vadi!"

"Brahms ir till Kostja. " (turpat:099)

(Latv., zviedru — "Brāmss ir Kostjam.")

"Bez vakara Kosti."

"Sveiki, Koste!"

"Lobs paziņa."

"Tiltu!" (49g:571)

Skaidra mikrofona balss:

"Sveicināts esi! Te Kosti will. " (47r:666)

(Latv., vācu — "Esi sveicināts! Te Kosti grib.")

"Konstantin Raudive!" (29g:218)

"Hej Raudive, solo mej. " (35g:020/l)

(Zviedru, itāļu — "Sveiks, Raudive, es esmu viens.")

"Raudive, wo willst du hin? " (45g:458)

(Vācu — "Raudive, kur tu iesi?")

"Du wolltest ja, jau pusnakts. "

"Tas Kēninš."

"Wieviel Dankl"

"Edison pats."

"Wir Menschen such weit. " (47r:427) (Vācu, latv. — "Tu taču gribēji, ir jau pusnakts." — "Tas ir Ķēniņš." (Pazīstams latviešu dzejnieks.)—"Cik daudz paldies!" — "Edisons pats."—"Mēs tālu visapkārt meklējam cilvēkus.")

"Raudive, piedod!"

"Konstantin, latvis." (47r:363) "Guten Tag, Kosta Raudive! Raudiv', guten Tag. Vi šķērsa Raudive. Naša Kosta. " (49g:041/51)

(Vācu, zviedru, latv., krievu — "Labdien, Kosta Raudive! Raudiv', labdien. Mēs šķērsojam Raudivi. Mūsu Kosta.")

"Kostja, tja Hugo. Tja grūti. Hitlers ir viltīgs. Te Hitlers. Nietzsche te." (47r:479)

Aizvien vairāk rodas iespaids, ka būtnes-balsis nekavējoties reaģē, kad tās uzrunā. Tā, eksperimentētājs uzrunā Oliveru Lodžu.

"Oliver. Koste, Oliverl" (47r:301) Eksperimentētājs uzrunā Garsiju Lorku. "Danke, tu Koste." "Smerti tev vajadzēj, angel tu. " "Raudive, tu putns. "

"Nomira Oidipus. Viraka pietiek. " (47r:434/42/68) (Vācu, latv., krievu — "Paldies, tu Koste." — "Nāvi tev vajadzēja, tu eņģei." — "Raudive, tu putns." — "Edips nomira. Vīraka pietiek.")

"Te, Kosta, Lodge. " (47r:137)

(Latv. — "Te, Kosta, Lodžs.")

*

No daudzām norādēm izriet, ka būtnes-balsis eksperimentētāju redz, un pat ir klāt viņa istabā. (Sal. "Mēs esam šeit", 148. Ipp.)

"Konstantin, es kaktā stāvu pie tevis. " (23r:084/5) "Kosti, Moment bei dir drin!" (42g:721) (Vācu — "Kosti, moments iekšā pie tevis!") "Kostja tja. Vi zajedim. Lorca secret. " (34r: 151) (Latv., zviedru, krievu — "Te ir Kostja. Mēs iebrauksim. Lorka noslēpums.")

"Da Kostja, du!"

(Vācu — "Te Kostja, tu!")

"Ļipojtu!"

"I tūkstoš te redzam. " (42r:660)

"Darom, Koste."

(Darom = par velti, krievu)

"Saskija, prima Kosti!"

"Razalīte, redzu Kosti. " (49g:580)

"Koste, mīli Nambrenci. " (49g:592)

"Raudive te." (49g:585)

"Kur tu te?"

"Pirti, Konstantin."

"Nākam sisti pie Kostes. " (1 ar: 169/71)

"Wir hier sind. Kostja, kur /w?"(49g:519/20)

(Vācu, latv. — "Mēs esam šeit. Kostja, kur tu?")

"Pa Kosti radžu tja. Kozu Jānis. " (49g:570/l)

Dažkārt šķiet, ka piekļuve nav iespējama:

"Nu ej, nu ej, Konstantīnu paņem!"

"Iekšā netiek. Nosodītas par grēkiem. " (33r:082/3)

"Kosti, Fremde!"

"Gā borta." (38r:725)

(Vācu, zviedru — "Kosti, svešinieki!" — "Ej prom!")

Balsis apliecina eksperimentētājam savu mīlestību un draudzību.

"Kosti, mans mīluli!" (22r:284) "Lieber Konstantin, ich liebe dich. " (23g:288) "Konstantin, du Lieber, liebe du mich." (turpat:298) (Vācu — "Mīļais Konstantin, es tevi mīlu." — "Konstantin, tu mīļais, mīli tu mani.")

"Tava Brigita tevi mīl, Konstantin. Brigita tevi mīl. — Viņš mīl Brigitu. " (23g:319/22)

"Es visu Konstantīnu mīlu. " (25g:385) "Vān Kosti, tu mūsu draugs. " (23r:467) (Vān = draugs, zviedru)

"Ty—jag, Freunde! VVokonnen … stanim!"(33g:359) (Krievu, zviedru, vācu — "Tu — es, draugi! Kur varam… palikt!")

"Wir beten fur Raudive. " (25g:287) (Vācu — "Mēs lūdzam par Raudivi.") "Kosta, vdn, pietiek ar muziķu. " (27r:448) (Vān = draugs, zviedru)

"Dārgs Kostule! Ecco, tu man dārgs!—Ko dara Zenti? Ekkur Raudi!" (36g:191) (Ecco = lūk, itāļu)

"Kosti, tev ir draugi. " (45g:660)

*

Mēs dzirdam piezīmes par eksperimentētāja personu, pozitīvus un negatīvus spriedumus par viņu, norādes uz eksperimentētāja fizisko un dvēselisko stāvokli.

Vienā no ierakstiem piedalās vairākas personas: Zenta Mauriņa, Ingeborgaun Gustavs Inhofeni, H. jaunkundze, M. R. jaunkundze. I. kundze izsakās, ka Z. M. balstot mūs vairāk nekā jebkurš un jebkas cits. Sievietes balss:

"Konstantin, unser Psychologe!" (18r:419) (Vācu — "Konstantins, mūsu psihologs!") Interesants dialogs starp vīrieša un meitenes balsi: "Meiten, viņš nav Schvved in schvvedische Sprache." "Viņš nav Schwed?"

"Er einwanderte in Schweden. " (23g:323/7) (Latv., vācu — "Meiten, viņš nav zviedrs zviedru valodā." — "Viņš nav zviedrs?"—"Viņš Zviedrijā ieceļoja.") "Vi kānner Kosta. " (31g:437)

(Zviedru — "Mēs pazīstam Kostu.")

"Dzīvo, dieser Kosta."

(Dieser = šis, vācu)

"Raudive ir skeptikis."

"Atstāj, mojskeptikis!" (34g:340)

(Moj = mans, krievu)

"Pero Lindstrām, piesargi Kosti, tagad nīkst pie ra- dio. " (35g: 197)

"Raudive nava bargs. " (36r:021) "Es gibt richtiga stroga. fVarum, lieber Koste? " (47r:417)

(Vācu, krievu — "Ir īsta bardzība. Kāpēc, mīļais Kosta?")

"Fein, sachlich, Koste da. " (Vācu — "Lieliski, lietišķi, Koste te.") "Raudive tiesā." "Kostulīt, tautas grib." " Vi hoppas te Raudive. " (49g:289/99) (Zviedru, latv. — "Mēs ceram, ka te ir Raudive.") "Raudive Deutsche versteht. " (47g:285) (Vācu — "Raudive vāciešus saprot.") Eksperimentētājs pētījumu gaitā runā lielākoties vāciski. Kāda balss jautā:

"Kāpēc vāciets tu nu? " (42r:651) "Diktare Kosti." "Kosti ir diktare."

"Saki nadi, liels žūpis. " (44b:249/51) (Zviedru, latv., spāņu — "Dzejnieks Kosti." — "Kosti ir dzejnieks." — "Nesaki neko, liels žūpa.") "Hej, hej! Pērkoni nodrukā!" (46r:684) (Zviedru, latv. — "Labdien, labdien! Nodrukā "Pērkonu"!" — Runa ir par eksperimentētāja romānu, kura drukāšana Ņujorkā bija aktuāla ieraksta laikā.)

"Kosti lobs katoļu Sohn s. " (44b:912) (Latv., vācu — "Kosti ir labs katoļu dēls.") "Dumš Kostis." "Viņš ir Īpatnējs. " (44r:407) "Ekis, Kostipadumš. "(46g:319) "Koste, wieviel noch struntl" (49g:481) (Vācu — "Kosti, cik vēl blēņu!") "Liels slinkulis!" (46g:352) "Koste, tu traks. " (49r:327) "Septiņi piķi, tev napatikšanas!" (47g:227) (Izteikums atbilst tam faktam, ka ieraksta laikā eksperimentētājam bija nepatikšanas.)

Balsis-būtnes rūpējas par eksperimentētāja koncentrēšanos un atturību un izsaka atbilstošus brīdinājumus. "Kostulīt, tikai nepagurt!" (33r:460) "Tu nogurs esi. Vai tur Kosta redz? " (47r:265) "Konstantin, nepērc grēku!" (25r:253) "Konstantin, streite nicht!" (27r:419) (Vācu — "Konstantin, nestrīdies!") "Negausa! Kosta par daudz plītē, mūsu Kosta. Du Trinker!" (36g:552/5)

(Du Trinker = tu dzērājs, vācu) "Ora!"

(Latīņu — "Lūdz [Dievu]!")

"Piestāj, Kosta! Dvēsele piestāj. "

"Die Liebe — der kunftig varge!"

(Vācu, zviedru — "Mīlestība — nākamā vilcene.")

"Slova. Kosti gul tai pašā guļā. " (42r:712, 735/6)

(Slova = vārdi, krievu) "Kosti tu? Raudive, guli tu? Mutti. "

(Mutti = māmiņa, vācu)

"Gib mir einenKuJi!"

(Vācu — "Noskūpsti mani!")

"Ko tu vilini? "

"īsti smirdē pēc skorosti. "

(Latv., krievu — "īsti smird pēc ātruma.")

"Kostulīt, nakts miers!" (43g:613)

"Kā tu skrīnī var tupēt!"

"Furchtbar tu dzer, muns Koste!" (47g:259/61)

(Furchtbar = šausmīgi, vācu)

"Kosti, Alozs pakaļ. Ceļa nav. "

"Pievelc tu, padre te. "

"Vai tu plītē?"

"Gryuti, Winter te. " (47r:267/75)

(Latgal., vācu — "Grūti, ziema te.")

*

Bieži dzirdam laimes vēlējumus un citus izteikumus, kuros pausta interese par balsu pētniecību.

"Jagau. 1 wishy fur Raudive Erfolg. " (22r: 117) (Angļu, vācu—"Jagaus. Es novēlu Raudivem sekmes.") " VValters Rapa, Jānis Rapa: Konstantin, begliickwun- sche. Wirklich ein stor pētījums. Nepagurt. "

(Vācu, zviedru, latv. — "Valters Rapa, Jānis Rapa: Konstantin, apsveicu. Patiešām liels pētījums. Nepagurt." — V. un J. Rapas bija eksperimentētāja izdevēji Latvijā, Rīgā. Ierakstos dzirdam viņus vēl vairākkārt.) "Koste, te ist Rapa. " (Ist = ir, vācu)

"Koste, te ir Rapa. " (Amg:257) "Fischer Koste, te Rapa. " (48g: 164) (Fischer = zvejnieks, vācu) "Te tev Rapa. Skaitīt lūgšanas. " (47r: 117/8) "Izdevējs ir Rapa. Projektiņš, projektiņš!" (49g: 103) "Konstantīnam grūts darbs. Diezgan rūpju par Zentu. Sasniegsit praktiski, ko vēlaties. " (23g:278/80) "Man tu pateici patiesību. " (23g:474) "Wir sind deinetwegen. " (31 g:574) (Vācu — "Mēs esam tevis dēļ.") "Tack, Raudive!"

"Gratulation tev, Konci! Pekainis. Tev nav ko eilt, Konsta." (33r:207)

(Zviedru, angļu, latv., vācu — "Paldies, Raudive!" — "Apsveikums tev, Konci! Pekainis. Tev nav ko steigties, Konsta.")

Kāda balss uzmundrina eksperimentētāju:

"fVeg, Raudive, šlipsi! Mes cīnāmies. Raudive, tu tol!" (Weg = prom, vācu) "Konstantin, mit Kraft!" (35g:327) "Apsveicam tev, Konstantin, durch Radio. " "Anna Strotford beglucka."

"Hamarsķjold, mit meinen Worten, prosit, Konstantin, du mutigl" (35r:722/3)

(Vācu, latv. — "Konstantin, ar spēku!" — "Apsveicam tevi, Konstantin, pa radio." — "Anna Strotforda novēl laimes." — "Hamarskjelda, ar maniem vārdiem, prozīt, Konstantin, tu drosmīgs!")

"Kosti, atšķir labi svarīgāko!" (36r: 179) Kritiski vai izsmejoši izteikumi dzirdami retāk: "Liec smieklīgam palikt!" "Pētniecība!"

"Vipie-hjālp in Literatur-Kunsten. " (Zviedru, latv., vācu — "Mēs piepalīdzēsim literatūras mākslā.")

"Kosti, netici šim, latvis. " (25g:392/406)

"Konstantīns žēlīgs mums."

"Monās vēl." (31g:361/2)

(Monās = mānās, latgal.)

*

"Raudive, vai tu beigsi?" (46g:380)

(Šī balss dzirdama kāda ieraksta beigās.)

"Vi gar nu hemma, son. "

"Vi alla lengti in hemma. "

"Wir horten dich, lieber Konstantin. " (23r:467/70)

(Zviedru, vācu — "Mēs nu iesim mājās, dēls." — "Mēs visi ilgojamies pēc mājām." — "Mēs tevi dzirdējām, mīļais Konstantin.")

*

Balsis-būtnes atrodas partnerattiecībās arī ar eksperimentētāja vidi.

"Salūzusi Zenta, Raudive. " (47r:267)

(Šis konstatējums atbilst tam faktam, ka Z. M. ieraksta laikā jutās slima.)

"Wo willst du hin? Tu mīl Kosti. Zenta, kehr uml Te Māsi. Roberts sjukhuseta."

(47r:670/5) *

(Šis savādais teikums satur norādi no Z. M. māsas Renātes, sauktas par Māsi; norāde attiecas uz tēvu Robertu M., kurš arī pēc nāves šķiet strādājam slimnīcā. Sal. eksperimentālo ierakstu 277. Ipp.)

*

Lai ilustrētu balsu nepastarpinātās partnerattiecības ar eksperimentētāju, mēs noslēgumā vēl citēsim dažādu ierakstu fragmentus. Dialogs norāda uz tiešu kontaktu un skaidri uzrāda runas un reaģējošās runas aizmetņus. Piesaucot noteiktus mirušos, eksperimentētājs mēģina provocēt reakciju.

Eksperimentētājs uzrunā Margaretu P. "Petruschka!"

"Margarete Petrautzka. " (49r:370) Eksperimentētājs uzrunā Robertu un Renāti Mauriņus. "Ļvudzam mēs tevi. Mellis ir Stdrke. " (49r:382) (Latgal., vācu — "Mēs lūdzam tevi. Mellis ir spēks." —

Ieraksta laikā Melles kundze viesojās pie Z. M.)

*

1967. gada 21. aprīlī pulksten 23.15 eksperimentētājs veic ierakstu, lai stātos kontaktā ar savu 1967. gada 12. aprīlī Upsalā mirušo draugu E. V. Viņš tieši uzrunā draugu. Pēc uzrunas atskan šādas balsis:

"Tak, mein Kost. " (47r:214) (Zviedru, vācu — "Paldies, mans Kost.") "Kostja, vēlāk. Matilde ir tja. " (turpat:225/8) (Sal. Matilde, nodaļa "Citi tuvi draugi", 88. Ipp.) Vīrieša balss:

"Kosti redzu, lngen luft, Raudive. " (turpat:228) (Latv., zviedru — "Kosti redzu. Nav gaisa, Raudive.") "Eskils ir miide. " (turpat:231) (Latv., vācu — "Eskils ir noguris." — Eskils ir mirušā vārds.)

Tālāk mirušais saka par savu situāciju: "Ir citādāk. Mēs slimnīcā te. Pulkstens ir tja. " (turpat) "Te man nav Platz. Raidi tu! Wichtig furchtbar!, Na kuge sind." (turpat:235)

(Latv., vācu — "Te man nav vietas. Raidi tu! Šausmīgi svarīgi! Mēs esam uz kuģa.")

Eksperimentētājs uzrunā citus savus draugus un lūdz tos sniegt viņam ziņas par E. V.

"I latviete. Piedāvā — Kosti. Draugs pa kapiem. " (turpat:240)

(Angļu, latv. — "Es esmu latviete. Es piedāvāju sevi Kosti. Draugs pa kapiem." — Kā eksperimentētājs uzzināja vēlāk, E. V. tika apglabāts 22. aprīlī.)

Bēru dienā, 22. aprīlī, eksperimentētājs jautā, kā E. V. klājoties.

"Tackdir!" (turpat:275) (Zviedru, vācu — "Paldies tev!") Sievietes balss: "Raudive dich will." (Vācu — "Raudive tevi grib.") "Pietiks Hagerut!" (turpat:285) Atkal piesakās kāda sievietes balss: "TavaJeška. Noskait pāterus, Raudiv'! Koste, te dārzi." (turpat:295)

1967. gada 19. maijā piesakās kāda balss: "Kosti, te jauns zviedris. " (49g:249) Eksperimentētājs uzrunā Eskilu Vikbergu (1967. gada 10. jūlija ieraksts).

Labi dzirdama mikrofona balss atbild: "Kerstin, piedod!" (49r:335) (Kerstina ir E. V. sievas vārds.) "Kura pērti! Eskils te pliks. " (50g:415)

(Kura pērti = kur pirti, latv.)

*

Ceļojuma laikā, 1967. gada 2. jūnijā, eksperimentētājs veic ierakstu Šongauā, lai pārbaudītu, vai rezultāti ir atkarīgi no telpas un laika.

Eksperimentētājs saka, ka atrodoties Šongauā; viņš jautā, vai balsis-būtnes viņu dzird.

"Wir hier sind. Kostja, kur tu? " (49g:519) (Vācu, latv. — "Mēs esam te. Kostja, kur tu esi?") "Drīz, Mona, es nākšu. " (turpat:529)

(Sal. nodaļu "Māte", 54. Ipp.) Nu ierakstā sākas traucējumi. Starp traucējumu izraisītajiem trokšņiem dzirdama balss: "Jetzt deutlich!" (turpat:540) (Vācu —"Tagad skaidri!")

No nākamās balss teiktā redzam, ka balsis-būtnes kontaktu ar eksperimentētāju atradušas nekavējoties: "Kosti, Kosti, Schongau!" (turpat:542) "Pa Kosti radžu tja. " (turpat:570) (Latgal. — "Kosti redzu te.")

"Kozu Jānis. Sveiki, Koste! Lobs paziņa. Tiltu!" (turpat: 571/3)

"Aļoša, sabotāža! Neguli tja! Radžu tja. Eku, kur Kostja? " (turpat:579/80)

Arī turpmākās balsis šajā ierakstā lielā mērā atiecas uz eksperimentētāju.

"Saskia, prima, Koste."

"Rozalīte, redzu Kosti. " (turpat:580)

Piesakās draugi dzejnieki, piemēram:

"Raudive te. Skalbe piepelni. Trudno. " (turpat:585)

(Trudno = grūti, krievu)

"Virza te." (turpat:590)

Tuvu ieraksta beigām kāda balss saka:

"Papa, Kosta. Spiegi tja. " (turpat:599)

*

1967. gada 7. jūlijā Ekehards Zapera kungs, ķīmiķis (Braunšveiga), izdarīja eksperimentālo ierakstu (011). Tas tika vērsts uz E. Z. tuvu draudzeni — pirms gada mirušo Irēnu J. jaunkundzi.

Ieraksts notiek caur mikrofonu. Atskan neparasti skaidras balsis:

"Nabadze te." (48r:226) "Raudive te." (turpat:227) "Alīza te." (turpat:229)

Eksperimentētājs: "Tagad mēs abi koncentrējamies…" "Irene Justi!" (turpat:230)

Eksperimentētājs: "Uz I. J., kura vēl pirms gada bija kopā ar mums."

"Sergej!" (turpat:230)

Eksperimentētājs — Z. kungam: "Vai jums ir kādi jautājumi?"

"Te labi. Irene. " (turpat:233) Z. kungs: "Es domāju, ka viņa mūs nedzird." "Tici! Detstva!" (turpat:234) (Latv., krievu — "Tici! Bērnība!") Eksperimentētājs: "Nekas netraucē…" "Ekkehard, du Materielle! Irene! Ko tu smēj! Mauriņa." (turpat:238)

(Vācu, latv. — "Ekehard, tu materiālais! Irēna! Ko tu smej! Mauriņa." — Ekehards Z. kungs, būdams ķīmiķis, ir drīzāk materiālistiski noskaņots; piemēram, viņš pieņem, ka ķīmiskā ceļā varētu būt iespējams radīt cilvēku. — Mirusī bija cieši saistīta ar Z. M.) Radio balsis:

"Nakts gul paša, Konstantin. " (48r:281) "Kosti, pagaidi! Alfrēds te dziedē. " (turpat:284) "Hej! Alfrēds mūžam šeit, Kosti. " (turpat) "Justi tja. Kosti, tu? " (turpat:285) "Mūsu Kosta! Ekkahard! Ekkard!" (turpat) Šajā eksperimentālajā ierakstā viennozīmīgi konstatējama pēcnāves relācija pret dzīvajiem: gan E. Z. kungu, gan eksperimentētāju mirusī draudzene vairākkārt uzrunā.

1967. gada 14. jūlijā eksperimentētājs kāda ieraksta laikā atkārtoti pārbauda partnerattiecību esamību. Viņš uzrunā tikai Margaretu P. Atsaucas šādas mikrofona balsis: "Nabaga Margaret!"

Eksperimentētājs: "Es uzrunāju tevi, Margaret!"

"Danke! Danke, Konstantin."

(Vācu — "Paldies! Paldies, Konstantin.")

Eksperimentētājs: "Es ceru, ka tu mani dzirdi."

"Koste radz! Genau!" (49r:408/l 6)

(Latgal., vācu — "Kosti redz. Tieši tā!")

Radio balsis:

"Koste, schāme dich!"

(Vācu — "Koste, kaunies!")

"Tu te pliks, Koste. "

"Pliks esi tu." (49r:417)

(Ieraksta laikā eksperimentētājs tik tiešām karstuma dēļ bija, tā sakot, pliks.)

"Raudive, Durst! " (Durst = slāpes, vācu) "Koste, Petrautzka te. "

"Margaret, Koste!" (49r:417/21)

*

Nākamais uz partnerību vērstais ieraksts tika izdarīts 1967. gada 16. jūlijā.

Eksperimentētājs: "Es drīz pabeigšu savu balsīm veltīto grāmatu."

"Koste, Rapa. Gaidi!" (49r:458) (Rapa bija eksperimentētāja izdevējs Rīgā. Sal. 138. Ipp.) Eksperimentētājs uzrunā Margaretu P. "Petrautzka. " (49r:459)

Eksperimentetājs uzrunā māsu Teklu. "Osyuna!" (turpat) (Sal. 209. Ipp.) "Latvi siti."

"Hitler — Pack te!" (49r:464) (Vācu, latv. — "Hitlers te ir [salašņu] bars!" vai "Hitler — sainis ir te!")

Eksperimentētājs uzrunā K. G. Jungu. Dzirdam šādas mikrofona balsis: "Koste, Koste!" "Bitte, Jungs te. " (49r:466) (Bitte = lūdzu, vācu)

Eksperimentētājs: "Profesor Jung, vai tu vari man palīdzēt?"

"Guļat, tu saņemsi gultā. " (49r:467) "As radžu. "

"Slikti tu zin. " (49r:467)

"Te ir Rīga. " (turpat:477)

"Raudi, tu plītē!" (turpat)

"Paturi Dzilnej!"

"Tu traucē Kostuli. " (49r:469)

"Silvers ty? "

"Niži pa Rychner."

"Du flieh!"

"Redzu Kosti."

"Kostja!" (49r:469)

(Krievu, zviedru, vācu, latv. — "Vai tu esi Silvers?" — "Tālāks par Rihneru." — "Tu bēdz!" — "Es redzu Kosti." — "Kostja!")

Eksperimentētājs uzrunā Ļevu Tolstoju. Divas mikrofona balsis: "Ty Kosti? " (49r:471) (Krievu — "Vai tu esi Kosti?") "Konstantin, te Čakste. " (49r:472) (Sal. 91. Ipp.)

Eksperimentētājs uzrunā Oliveru Lodžu.

"Raudivi!" (49r:477)

(Mikrofona balss.)

"Dervelē espanol!" (49g:485)

(Latgal., spāņu — "Pļāpā spāniski!")

"Tu Konstantin, te Pīpala rymde. " (turpat)

(Latv., zviedru — "Tu Konstantin, te Pīpala izlauzās!")

"Koste, ty?"

"Ich bin hier. " (turpat)

(Krievu, vācu — "Koste, tu?" — "Es esmu šeit.") "Koste, ty?"

(Krievu — "Koste, tu?") "Stykuts." (turpat) (Stikuts — sal. 91. Ipp.) "Konstantin, tala Myschkin. " (turpat) (Zviedru — "Konstantin, runā Miškins." — Krievs Miškins bija eksperimentētāja paziņa; viņš nodarbojās ar parapsiholoģijas jautājumiem un ļoti apbrīnoja Olivera Lodža rakstus.)

Eksperimentētājs uzrunā Margaretu. "Margaret klaras." (49r:486) (Zviedru — "Margareta tiek galā.") Eksperimentētājs uzrunā brāli Aļošu.

"Kostja!"

"Raudivi!" (49r:488)

"Kosti, Vikentijs tic. " (turpat)

(Vikentijs — eksperimentētāja tēvs, sal. 174. Ipp.)

Radio balsis:

"Botschaft! Kaire, Ļuta. " (49r:489) (Botschaft = vēsts, vācu. — Kaire un Ļuta bija eksperimentētāja skolasbiedri.)

"Koste, spāku!" (49r:490) (Latgal. — "Koste, spēku!")

Eksperimentētājs uzrunā Eskilu V. un jautā: "Kā tev klājas?" "Bra!"

(Zviedru — "Labi!")

Eksperimentētājs: "Es pasveicināšu no tevis Kerstenu."

"Du schuldi!"

(Vācu vārds "schuldig" (vainīgs) ir izmainīts. Varētu tulkot: "Tu esi to parādā!")

401. ierakstā piesakās eksperimentētāja tēvs. "Koste, tu? — Papis tja. — Ko tu Koste tagad dari? — Kur tu tiki? — Cik tu maksā za quartier? " (Za quartier = par dzīvokli, krievu) Kāda balss paziņo: "Akls!" (50g:455/60)

(Tas laikam nozīmē, ka eksperimentētājs neredz balsis- būtnes.)

Turpmākie speciāli uz partnerību vērstie eksperimenti sniedza daudzus ļoti labus rezultātus, uzrunātajām personām atbildot vai norādot uz situācijām, kas ar tām saistītas.

15. "Mēs esam šeit — mēs redzam — mēs dzirdam."

Jau pirmo mikrofona ierakstu laikā bija dzirdamas balsis, kuras, piemēram, jautāja:

"Darfich Fenster offen? " (18r:361) vai "Ich bin hier. " (turpat:363) "Wir hier ustabā. Katinku laid ārā!" (34g:335) (Vācu, latgal. — "Vai es drīkstu atvērt logu?" — "Es esmu šeit." — "Mēs te istabā. Katinku laid ārā!") "Wir hier sind. Vi gūstat: " (33g: 149) (Vācu, zviedru — "Mēs esam šeit. Mēs viesojamies.") "Griiezi, wir te trakie. " (23g:668) (Šveices vācu, latv. — "Labdien, mēs te trakie.") "Hier sitzt din Benda. " (36g:557)

(Vācu — "Te sēž tavs Benda.")

*

Balsis ne tikai apzinās savu klātbūtni; tās arī zina, kuri cilvēki piedalās ierakstā, un izsaka savu piekrišanu vai noraidījumu.

Tā, eksperimentētājs kāda ieraksta laikā norāda uz to, ka tajā piedalās Z. M. un I. M. Kāda balss atņem: "Vivetdet." (42g:895) (Zviedru — "Mēs to zinām.") Otra balss attiecībā uz Z. M. piemetina: "Hon vitne." (turpat) (Zviedru — "Viņa ir lieciniece.") Citā ierakstā piedalījās kāds psihologs, kurš pret fenomenu bija skeptiski noskaņots. Kāda balss pieprasīja: "Dzen to veci, Konstantin!" (37r:593) Eksperimentētājs piezīmē, ka galvenais esot pierādīt balsu eksistenci.

"Tala fakta, Konstantin. " (42g:079)

(Zviedru — "Runāt faktus, Konstantin.")

*

Vietumis balsis ziņo, ka dzirdot eksperimentētāja vārdus; no otras puses, tās vaicā, vai viņas tiekot dzirdētas.

Eksperimentētājs saka: "Esiet sveicināti te, mūsu vidū…"

"Wir horten." (20r:810)

(Vācu — "Mēs dzirdējām.")

"Vai tu Konstantin mūs sadzirdi?" (22r:346)

"Kosti dzird." (40g:545) "Ich habe lis(t)en." (44b:241) (Vācu, angļu — "Es dzirdēju.") Vizuālo momentu balsis sevišķi pasvītro. Dažādās variācijās tās pauž, ka redzot eksperimentētāju; no otras puses, viņas nožēlo to, ka eksperimentētājs "akls", t. i., nespēj viņas redzēt.

"Kosti te redzu. " (40r:375) "Tevi redzu, gosse, tu guli. " (turpat:432) (Gosse = zēns, zviedru) "Raudivi skatu, skatu Schiene. " (turpat:435) (Schiene = sliede/šina, vācu) "Meist ich sehe Kosti. " (4 lg:218) (Vācu — "Lielākoties es redzu Kosti.") Interesants neoloģisms: "Sie sind augenseits. " (23g:024) (Vācu — "Jūs esat acpus." — Droši vien saprotams tā, ka mēs atrodamies viņu acu priekšā.)

"Varēja redzēt mūsu radinieku. " (turpat) Tiek norādīts uz eksperimentētāja apģērbu: "Sarkans pulovers viņam mugurā. " (30g:322) Šķiet, ka dažām balsīm-būtnēm, lai mūs redzētu, nepieciešami palīglīdzekļi:

"Ja, tusin! Hier diesig, for tusen. Atta, Zūndholzen venvend! Wir sehen Kosti. " (33g:474/5)

(Zviedru, vācu — "Jā, dritvaikociņ! Te piesvēpis, dritvaikociņ. Atta, lieto sērkociņus! Mēs redzam Kosti.") "Titta, Kosta, mūsu Kosti!" (35g:739) (Zviedru, latv. — "Paskat, Kosta, mūsu Kosti!") Atbilde:

"Ak, nerunā!" (turpat:740)

"Aklis! Kosta mūs neredz. " (35g:639/40)

"Kosti aklis. " (44b:342) "Es Čaks, mūsu Kosti akls. " (turpat) "Tīta, Kostulīt, la voz!" (Gg:459) (Zviedru, spāņu — "Paskat, Kostulīt, balss!") "Raudivi redz." (36g:279) "Jag ser gratis dir. " (36r:561) (Zviedru, vācu — "Es redzu tevi bez maksas.") "Tu, Kosti, neredz. Mēs jau te. " (38g:499) Kādu laiku eksperimentētājs ceļoja, veicot ierakstus dažādās viesnīcās. Viena balss atiecībā šo faktu izteicās: "Dank, Raudiv! Du keine Zujlucht. " (38g:511) (Vācu — "Paldies, Raudiv! Tev nav pajumtes." "Mēs tevi redzam. " (turpat:856) "Māte, atļauts. Raudi redz, Dieva vārds!" (41g:056) "Ninitschka, Kosti vidim. " (42g:931) (Krievu — "Ņinočka, mēs redzam Kosti.") "Lubuške, te Kostuli redz. " (42r:827) "Nausikaa Kostu redz. " (44r:166) "Es redzu mūsu Kosti. " (49r: 173)

*

Par balsu nepastarpinātas klātbūtnes tēmu dažus raksturīgus izteikumus sniedza šāds ieraksts. Tas tika veikts 1967. gada 24. maijā Oberštaufenē, Štrik-Štrik- felda namā.

"Es operēju. Tev vāģis. Madride būs sarkana. " (49g:321)

"Uppsala! Vācieši te. Tu varētu gaidīt. Te Vortrags." (turpat:338)

(Vortrag = lekcija, vācu)

"Viesi, Delal" (turpat:355) (Nama saimnieces vārds ir Dela.) "Koste, Strik-Strikfeld. Latvijai baigi. Te tev ir Raudive, Strik-Striķfeld." (turpat:382)

(Š. kungs ir baltvācietis un sajūt ļoti spēcīgu saikni ar agrāko dzimteni.)

"Bildes nav. Raudive, tev par lobu. Raudive, raidi!" (turpat:391)

16. Patstāvība un spēja spriest

Balsu izteikta pazīme ir to sprieduma patstāvīgums. Jau eksperimentu sākumā pieteicās balsis, kuras eksperimentētāja vai dalībnieku viedoklim spītīgi un dažkārt asi lika pretim savējo. Paralēli tam sastopami piekrītoši vārdi un teikumi. Šādi noliedzoši vai apstiprinoši izteikumi attiecas, piemēram, uz balsu fenomena apstākļiem un fonu.

Kāda ieraksta laikā profesors Hanss Benders un doktore Zenta Mauriņa mēģina šo fenomenu skaidrot animistiski, proti, ka balsis uz magnētiskās lentes pārnesot zemapziņa. Eksperimentētājs aizstāv pretējo hipotēzi un konstatē, ka viņa pētniecība pazaudētu savu īsteno jēgu, ja balsis nepiederētu citai esības kārtībai. Sievietes balss: "Raudive, tā nav. " (13g: 104) (Mazliet vēlāk kāda balss pati pievēršas šai tēmai: "Švakis ist Unterbewufite. " (35g:731) (Latv., vācu — "Vāja ir zemapziņa.") "Permets, Bender prompt. Tyrrell. " (30r:055)

(Franču — "Atļauj, Benders ir ātrs. Tairels." — Tairels, kā zināms, ir dižākais angļu parapsihologs, un bija eksperimentētāja skolotājs.)

Kāda cita balss radikāli izsaka savu viedokli: "Bender sehr veraltet, Konstantin. Versuche andere Hilfe zufinden. Kann finden. Hades-Verein. " (35r:531)

(Vācu — "Benders ļoti novecojis, Konstantin. Pamēģini atrast citu palīgu. Var atrast. Ēnu valstības savienība.") Par lietu stāvokli tiek spriests vēl izsmeļošāk: "Te tev Benders." "Nav ko labu gaidīt. " "Probierte." (Vācu — "Mēģināja.") "Bet ļaudis par viņu publicē. " "Ko varēs, to paķers, saproti mani. " "Man jāpriecājas." "Lurbs! Bender griissi! " (Latv., vācu — "Muļļa! Benderu pasveicini!") "Koda — Upsalas vīri tev. " (35g:385/8) Ar profesoru Benderu saistīta vesela virkne balsu, kuras uzstājīgi pieprasa viņa līdzdarbību:

"Bender sicher ūberlegt. " (31 g:666) (Vācu — "Benders noteikti apdomā.") "Si, Kostja, handle sehr vorsichtig!" (31r:080) (Itāļu, vācu — "Jā, Kostja, rīkojies ļoti uzmanīgi!") "Raudive, ņem Bender!" (33g: 163) "Raudive, Benderu mīli!" (33g:413) "Bender — vetate gote. " (35g:877) (Zviedru — "Benders — zinošais gots.") Kādā no ierakstiem eksperimentētājs pieprasa viennozīmīgus pierādījumus no balsu puses:

"Kosti, ak Kosti, schenk skaisti, dati runā. " (47r:652) (Schenk = dāvā/ielej, vācu)

Piekrišana vai noraidījums adresēts arī eksperimentētāja balsu pētniecības metodēm.

Eksperimentētājs saka, ka pārejot uz radio ierakstu. "Tu lieki konstatē, dumji!" (44b:260) "Intedoch!" (turpat) (Zviedru —"Nē taču!") "Dummes Zeug du rede. " (43g:250) (Vācu — "Muļķības tu runā.") Eksperimentētājs saka, ka sveicot neredzamos draugus. Kāda balss vairākkārt atņem: "Unsinn!" (13g:547) (Vācu —"Blēņas!") "Tuplāpis." (46g:319, 385) "Koste, pļāpā!" (Gg:438)

(Pēdējie trīs izteikumi, paužot noliegumu vai noraidījumu visdažādākajās situācijās, parādās arī citos gadījumos.)

Eksperimentētājs runā par tiltu, kura faktiskā pastāvēšana esot jāpierāda.

"Vēl par agri." (42g:097) "Nākotnes darbs." (44b:495) " Vāji tu joba. " (44r:912) (Latv., zviedru — "Vāji tu strādā.") "Pabeidz šķietalul" (36r:558) (Šķietala = iluzorais jeb šķitums, latv.) "Tu grūti saprot. " (46r:596) "Konstantin, Pēte da. Lobs sākums. " (44r:757) Eksperimentētājs saka, ka sagaidot no saviem draugiem padomu un palīdzību.

"Richtig, Raudive!" (40g:238) (Vācu — "Pareizi, Raudive!") "Konstantin, du unabhāngig. " (40r:276) (Vācu — "Konstantin, tu neatkarīgs!")

Eksperimentētājs žēlojas, ka esot grūti atrast īsto toni. "Atradi toni!" (44b:488)

"Kosti, tā nu ir pētīts. Kosta, vari, ko tu dari. " (45r: 113)

Dzirdam uzaicinājumus intensivizēt pētniecību:

"Brāļi šeit. Kosti, tu mūs ilgi pameti. " (45r:620)

"Kostja, bau!" (40g:175)

(Vācu — "Kostja, būvē!")

Balsis-būtnes vēlas, lai mēs tās pieminētu:

"Hilje, die uns minē. " (45r:514)

(Latv., vācu — "Palīdz tie, kas mūs piemin.")

"Lyudzu Ikšķilītipiemin!" (45r:532)

(Sal. 210. Ipp.)

Balsu-būtņu vienprātība ar eksperimentētāju tiek izteikta lakoniski:

"Raudive, gut. Rubuls. " (45r:389) (Gut = labi, vācu) "Vi bundna kopā. " (45r:357) (Zviedru, latv. — "Mēs esam saistīti kopā.") Pēc tam, kad kontakts pa radio bija daudzmaz nodrošināts, vīrieša balss vienā no nākamajiem ierakstiem konstatēja:

"Tagad mēs atrodamies uz pareiza ceļa darbā. " (23r:036/8)

"Mierā veikt savu pienākumu; tikai neaizmirst radara spēju veikuma atpalicību. " (turpat:039/42) Sievietes balss piemetina: "Apsveicu!" (turpat:043) "Richtig du benehmst, Konstantin. " (30g:341) (Vācu — "Pareizi tu uzvedies, Konstantin.") Un atkal kāda kritiska balss: "Kosti, tu slikti stūrē. " "Ko tu saki?"

"Kosti, dodi Uppsala!" (43g:153)

Balsis lakoniski izsakās par mūsu priekšstatiem attiecībā uz nāvi un viņpasauli.

Šajā sakarā minama pirmā balss, ko eksperimentētājs patstāvīgi dzirdēja 1965. gada 21. jūlijā. Viņš izteica nojausmu, ka arī būtnes, kas rada balsis, ir ierobežotas savās iespējās, tāpat kā mēs, pasaulīgās būtnes: "Ja arījūsu iespējas nav pilnīgas, tomēr jums mani jāatbalsta."

"Pareizi tā būs!" (2g:258)

Šī piekrišanas izpausme šur tur atkārtojas. Eksperimentētājs: "Ja mums būtu skaidrība par dzīvi viņpasaulē, tad arī šīs pasaules dzīve kļūtu viennozīmīgāka, skaidrāka un pilnīgāka nekā tad, ja mēs paliekam nezināšanā."

"Pareizi tā būs." (9r:149)

Sakarā ar to, ka tiek veikts ieraksts ar vairākiem dalībniekiem (Dr. med. M. E. Birhers, psiholoģe Marta Birheres kundze un Dr. Zenta Mauriņa), eksperimentētājs cita starpā runā par to, ka nāve esot tikai pāreja.

"Richtig!" (16g: 151)

(Vācu —"Pareizi!")

Kādā citā ierakstā piedalās Ingeborga un Gustavs Inhofeni, kā arī Zenta Mauriņa un eksperimentētājs, lnhofena kungs izsakās, ka, esot garīgi mundrs, viņš varētu nomirt, kā vien gribētu. Sievietes balss atņem:

"Nein, kann er nicht. " (9r: 194)

(Vācu — "Nē, viņš nevar.")

*

Vietumis balsis arī dalās savos spriedumos par notikumiem pasaulē:

"Boļševiki atbrīvo falsch Freiheit!" (3 lg:050)

(Latv., vācu — "Boļševiki aplami atbrīvo brīvību!")

"Tauta muti laipamazgā!" (35r:369)

"Ar vilkiem vilks." (35r:581)

(Vecā vācu teiciena garā: "Gaudot kopā ar vilkiem.") "Hunger trennen die Welti. " (1 ar: 154) (Vācu — "Izsalkums nošķir pasaules.")

17. Paļāvība — Palīdzība — Padoms

Paļāvības motīvs parādās jau pašos pirmajos mikrofona ierakstos. Balsis uzmudrina un mierina eksperimentētāju.

Kāda ieraksta laikā eksperimentētājs sarunājas arZ. M., kura piezīmē, ka viņš dzīves laikā esot piedzīvojis dažādus pasaules uzskatus.

" Vertrauen!" (2r:219) (Vācu — "Paļāvību!") Vēlreiz mēs dzirdam: " Vertrauenl" (8g:283) "Kostulīt, uzticies!" (35g:354) Vārds "ticēt" dzirdams dažādos kontekstos: "Tic!" (22r:480) "Tomēr tici!" (40r:543) "Ticu tev." (43g:341) "Tici, Kosti, es palikšu. " (turpat) Balsis aizstāv eksperimentētāju pret viņa šaubām: "Skeptikis — Zukunftsverderber!" (35g:354) (Latv., vācu — "Skeptiķis — nākotnes maitātājs!") "Zweifeln kann. War mude. Cik auksts!" (44b:580) (Vācu, latv. — "Šaubīties var. Bija noguris. Cik auksts!")

Eksperimentētājs pauž savas bažas attiecībā uz zinātnisku pierādījumu iespēju.

"Ko tu te druskol Pūt tu dirsā zinātniekiem. Richtige Aufgabe in dir. " (30g:338/40)

(3. teikums vācu — "Pareizais uzdevums tevī.") "Konstantin, nešaubies!" (30g:584) "Kosti desperti." (turpat:588) (Romāņu vai. — "Kosti izmisis.") "Otdache, dā mufi man irra. " (30r:417) (Krievu, zviedru, vācu — "Atpūties, citādi jāmaldās.") Balsis norāda uz to, ka pētniecība vēl neesot pietiekami attīstījusies, lai pievērstu tai plašāku uzmanību. "Neviens nedzird tavu balsi. " (31g:455) "Nav ļaužu, nav vērigu ļaužu. " (3 lg:675) Grūtības tiek pamatotas ar cilvēku dzirdes nepilnībām: "Nevar, Kosti, paklusas ausis. " (45r:277) Eksperimentētājs žēlojas, ka pētniecības ceļš esot neskaidrs un sarežģīts, un daži cilvēki nejūtot uzticību pret šo darbu.

"Schon vertrau!" (35g:444) (Vācu — "Tu tikai uzticies!") Par atbildi uz eksperimentētāja jautājumu, vai balsis- būtnes nevarot veicināt viņa pētījumus, mēs dzirdam: "Vadi, ko tu prasi!"

"Raudiv, pabeidzis darbu, nobaida dīķi. " (35r:418/23) "Erlaube, Konstantin, die Entscheidung bei dir. " (42g:314)

(Vācu — "Atvaino, Konstantin, lēmumu pieņem tu.") Eksperimentētājs saka, ka viņam vajadzētu pierādījumus šo balsu eksistencei. "Sorgedu!" (40g:326) (Vācu — "Rūpējies tu!")

Tālāk eksperimentētājs izsaka vēlmi, lai sadarbība notiktu uz plašākas bāzes.

"Nevaram, brāli!" (40g:328)

Mikrofona ierakstu pēdējā fāzē bieži bija dzirdamas

Spīdolas (sal. 210. Ipp.) norādes un mierinājums. Eksperimentētājs bija mazliet noraizējies par radio ierakstiem. "Nera izej ies! Neraud!" (22g:246) Vietumis dzirdami mierinājuma vārdi sakarā ar ierakstu neizdošanos un tehniskām grūtībām. Tā kāda ieraksta beigu posmā vīrieša balss saka par daudzajiem trokšņiem, kas dzirdami uz lentes:

"Unvermeidlich, denn ging nicht anders, die kleine Spīdola…" (23g:603)

(Vācu — "Nenovēršami, jo savādāk nebija iespējams, mazā Spīdola…")

Kāda balss novērtē iepriekšējo ierakstu, kas bija pārslogots ar mūzikas trokšņiem un radio traucējumiem:

"Wirgestern mifigluckten. Abendlasse kommen Bubus, Kosta. Wie Verrūckten!" (23g:673/3)

(Vācu — "Mums vakar neizdevās. Vakars liek nākt bubuļiem. Kosta. Kā trakajiem!")

Sākotnējie ieraksti pa radio bija tik neprasmīgi, ka trokšņu fons dažkārt sasniedza kakofonijas līmeni, tā ka daudzas balsis droši vien netika pie vārda. Kādā ierakstā tuvāk beigām dzirdam:

"Abi divi — palikām bešā. "

"Fur heute genug. Auf Wiedersehau-, auf Wie- derhoren."

"Doch die Uhr fur morgens abend. " "Gestern wohl gemacht. " (23g:684/6) (Vācu — "Šodienai pietiek. Uz saredz-, uz sadzirdē- šanos." — "Taču pulkstens rīta vakaram." — "Vakar laikam/ labi izdarīts.")

*

Lai stiprinātu paļāvību, balsis sola palīdzēt. "Jancis tev palīdz. " (35g:355) Sākumā eksperimentētājs bieži vērsās pie F. Jirgensona tā sauktās asistentes Ļenas un prasīja viņas atbalstu. Sievietes balss:

'•Verrat!" (20r:418) (Vācu —"Nodevība!")

Tālāk eksperimentētājs izsakās, ka gan jau atradīšot pats savus palīgus. Tā pati sievietes balss: "Mycket bra!" (turpat:422) (Zviedru —"Ļoti labi!")

Tajā pašā ierakstā mazliet vēlāk parādās cita sievietes balss: "Spīdola tava palīdze. " (turpat:428) Vēlāk seko citas palīgu balsis: "Mēs latvieši. Mēs dzirdējām, Konstantin. "(turpat:903/10) Vienā no nākamajiem ierakstiem eksperimentētājs pateicas Spīdolai par viņas solījumu palīdzēt.

"Es nāku tev pāligā, mans mīļais Konstantin. " (C3r:021/3)

Vīrieša balss:

" Wir verteidigen gegen bruta/e Angriffe. " (22r:019) (Vācu — "Mēs aizstāvam pret brutāliem uzbrukumiem.")

"Dusi! Latvieši palīdz." "Wir versuchen, wie kann. " (31 g:645/51) (Vācu — "Mēs mēģinām, kā var") "Wir wollen dir helfēn. Jetzt niederdrūckt du bist. " (31r:283/5)

(Vācu—"Mēs gribam tev palīdzēt. Tagad nomākts tu esi") "Par jūsu darbību, Raudiv, pūlamies. Raudiv, pūlamies. Raudiv, mēs pūlamies. " (33g:544)

Eksperimentētājs uzstāj, lai viņam tiktu sniegta palīdzība.

"Mēs tev palīdzam. " (35r:423) "Kosti, lah'ieši tev palīdz. " (35r:446) "Palīgi tavi, naciki."

(Naciki = nacisti, latv. — Par nacistiem kā palīgiem skat. 220. Ipp. un turpmāk.)

"Mēs sekojam tev. " (36g: 125, 345) "Mēs gribam tev palīdzēt. Nalaša. " (42g: 150) Eksperimentētājs pieprasa balsu apzinātu palīdzību. "Ja, mit Freude, wir schātzen dich. " (40r:372) (Vācu — "Jā, ar prieku, mēs tevi [augstu] vērtējam.") Eksperimentētājs piemin, ka nodarbojoties ar savu ierakstu kopēšanu.

"fVir in Krozingen dir helfen. " (43r: 137) "Meine Mithilfe." (turpat:483)

(Vācu — "Mēs Krocingenē tev palīdzam." — "Es piepalīdzu.")

Retāk balsis sniedz negatīvu atbildi uz lūgumu palīdzēt, piemēram:

"Nevar, Konstantin. " (U Ir:080)

*

Balsis dod padomus, kas sniedzas no tīri tehniskiem līdz pat eksperimentētāja personiskajai sfērai. No šādiem piemēriem atkārtoti gūstam iespaidu, ka balsis-būtnes reāli ir klāt, nemitīgi seko mūsu darbam, novēro pārpratumus un kļūdas; taču šķiet, ka tieši iejaukties tās nespēj. "Labāk, kad mūzik' raid. " (23g: 134) Radiovilni pareizi jāuztver un mierīgi jātur: "Turat vilni, brāli! Herrlich!" (23r:486) (Herrlich = brīnišķīgi, vācu)

Reiz no lentes bija palicis pāri tikai īss atlikums, kuru eksperimentētājs tomēr gribēja izmantot. Sievietes balss dod padomu:

"Guten Morgen! Nem jaunu bandi, mī/ais Konstantin!" (25r:563)

(Vācu, latv. — "Labrīt! Ņem jaunu lenti, mīļais Konstantin!")

Eksperimentētājs uzliek jaunu lenti (Nr. 26), taču nepārslēdz ierakstu uz radio. Ieraksta sākumā dzirdam sievietes balsi, kura 16 reizes atkārto:

"Konstantin, vergesse…" (26g:000/18)

(Vācu — "Konstantin, aizmirs…")

Pēc tam šī pati sievietes balss atkārto piecas reizes:

"Konstantin mūde. " (turpat:018/22)

(Vācu — "Konstantins noguris.")

Vīrieša balss:

"Varbūt izklaidīgs."

Sievietes balss:

"Mein Konstantin, ich will dir helfen. Vīrieša balss:

"Vielleicht er ist zerstreut. " Sievietes balss:

"Vi hjālpa, vi hjdlpa. " (26g:023/7) (Vācu, zviedru — "Manu Konstantin, es gribu tev palīdzēt." — "Varbūt viņš ir izklaidīgs." — "Mēs palīdzam, mēs palīdzam.")

"Konstantin, wechsle Ton!" (27r:371) (Vācu — "Konstantin, izmaini toni!") "Nevar tagad uzņemt. Ej atpūtini galvu!" (35g:547/9) No sekojošā izteikuma nojaušams, ka ierakstam draud traucējošu spēku ietekme.

"Triec weg raibo!" (31 g:674)

(Latv., vācu — "Triec prom raibo!" — Latviešu vārds "raibais" ir negatīvs, tas nozīmē to pašu, ko "velns".) Balsis iesaka pētniecību nodot atklātībai: "Kosti, dibini Kreis!" (36g: 102) (Latv., vācu — "Kosti, dibini [interesentu] loku!") "Uno konferenze(n) gran importancia — dod vino, gute Merke!" (U Ilr: 114) (Itāļu, spāņu, latv., vācu — "Ļoti svarīga konference — dod vīnu, labu marku!") "Napiši!" (44b:233) (Krievu —"Uzraksti!") "Ja, bitte, denke nach!" (42g:726) (Vācu — "Jā, lūdzu, padomā [par to]!") Eksperimentētājs saņem padomu izvairīties no strīdiem. "Kosti, lietiškāk, tev patīk tie strīdi. " (40g:296) "Nestrīdies! Tavi radi. " (40r:527) "Kosti, koncentrāciju!" (47g:253) "Kosta Raudive, ty ekonomičaj jazyk!" (42r:235/7) (Krievu — "Kosta Raudive, tu ekonomē valodu!") "Iztikām. Lieber Kosti, kura dig!" (turpat) (Latv., vācu, zviedru — "Iztikām. Mīļais Kosti, izdziedējies!" — Šo padomu dod sievietes balss.) "Merke tāgas!"

(Zviedru — "Ievēro vilcienus!")

"Papucīt, latviski!" (Amg: 147)

"Rītā, Kosti, divpadsmitos!" (45r:550)

"WirbrauchenFoto, Koste. GleicheNacht. "(turpat:555)

(Vācu — "Mums vajadzīgs foto, Koste. Tā pati nakts.")

"Kosta, te parunā! Vai tu pa BBC? " (turpat:622)

*

Par balsu klātbūtni un skaidro uztveri iespējams spriest arī no šāda gadījuma. 1966. gada 4. februārī eksperimentētāju apmeklēja profesors Hanss Benders un viņa kolēģis Dr. G. Rēnike. Tika pārbaudīts teksta izmainīšanās fenomens, un šim nolūkam mēs noklausījāmies vairākas Šūberta dziesmas. Sarunu galvenā tēma bija šie izmainītie teksti, kurus varēja klausīties divos veidos. Prof. Benders pārstāvēja uzskatu, ka izmaiņas tekstos radot mūsu zemapziņa. Eksperimentētājs vēl kādu laiku novēroja šo interesanto fenomenu, taču tad atkal atgriezās pie "īstenās" balsu pētniecības.

Radio ieraksts tās pašas dienas vakarā deva šādas labi verificējamas balsis:

"Galu gaidīt lietai!"

"Var skādēt lietas darbam. "

" Vēl gadu gaidīt!"

"Nedabū mani gaidīt!"

"Ko tu trako, Konstantin!"

"Nepārliecina, profesoru Benderu! Nepārliecināt vina kollegu ar Šubertu dziesmu tekstiem!"

"Jāņem uz savu kabatu! Velpirmdieni vari izmantot. "

"Tu vēl nevari gulēt, Konstantin. Liels pienākums — priekškaru pacelt. Nešaubies!"

"Priekškaru pacelt, pienākums tavs. Kosti, tavs pienākums pacelt aizkaru. Pacelt to sev! Paturi sev, paglabā to sev. Kosti, nepārsteidzies! Nepārsteidzies, neizdod savu tekstu!" (30g:015/41)

*

Gadās balsis, kuras atrunā no kāda nodoma. Eksperimentētājs bija nodomājis apmeklēt kādu zinātnieku, lai apspriestu ar viņu balsu fenomenu.

"Kost, nebrauc!"

"Nebūs slikti sliņķi drīzi modināt. "

"Nav nozīmes cilāt šīs problēmas ar X. " (40r:358/61)

(Eksperimentētājs tomēr devās nodomātajā braucienā. Balsij izrādījās taisnība: attiecīgais cilvēks slikti dzirdēja, un viņa teorētiskajiem spriedelējumiem bija maz nozīmes noklausīšanās problēmu risināšanā.)

Pirms cita ceļojuma kāda balss brīdināja:

"Tur nebūs tev labi. " (42g:577)

(Ceļojuma rezultāti patiešām izrādījās nenozīmīgi.)

18. "Arlabunakti" — aicinājumi uz mieru un miegu

Šā motīva ārkārtīgi biežā parādīšanās, bieži vien balsīm raksturīgajā vairāku valodu sajaukumā, izslēdz jebkuras aizdomas, ka runa varētu būt par gadījuma rakstura fragmentiem no radio pārraidēm. It sevišķi ierakstu beigās daudzkārt dzirdama sievietes vai vīrieša balss, kura novēl "labu nakti".

Tā, sievietes balss, kam piemīt skaidra izruna, kāda mikrofona ieraksta beigās saka: "Bonne natt!" (23g:350) (Franču, zviedru — "Labu nakti!") Atvadu vārdi saistīti ar padomiem: "Stora adios! Ty sirdi skuni! Bez steigas!" (28g:062) (Zviedru, spāņu, krievu, latviešu — "Lielas atvadas! Saudzē sirdi! Bez steigas!")

Vesela virkne balsu, novēlot labu nakti, nosauc eksperimentētāju vārdā, piemēram:

"Kosti, gute Nacht tillonskan. " (35r:525) (Vācu, zviedru — "Kosti, labu nakti vēlam mēs.") Un otrādi — ir balsis, kas min savu vārdu: "Labu nakti, Nastja. " (37r:355) "Gute Nacht, Medeles Jonis, gute Nacht. " (Vācu — "Labu nakti, Medeles Jonis, labu nakti.") "Liebe gute Nacht! Petrautzkis. " (47g:644/5) "Guten Abend, mūs'puisēn!" (40r:467) (Guten Abend = [arļlabvakar, vācu) "Kostja, Pamūns sveica. Lobu nakti!" (49r:094)

Daudzie aicinājumi uz mieru un miegu norāda uz to, ka mēs atrodamies balsu-būtņu acu priekšā; relaksāciju atpūtā un miegā tās uzskata kā vienu no cilvēka eksistences pamatiem. Šajā kontekstā eksperimentētāju ari bieži sauc vārdā, un tas liecina par spēcīgu partnerību.

"Sova gossen, rappelez-vous!" (34g:049)

(Zviedru, franču — "Guli zēn, atcerieties!")

"Tagadmierh!" (23g:265)

"Tagaddavolna — mierā!" (3 lg:653)

(Davolna = pietiek, krievu)

"Pakļaus, Kosti, abends Ruhl" (31r:563)

(Latv., vācu — "Paklausi, Kosti, vakaros mieru!")

"Gute Nacht ļauj putniem!" (42r:202)

(Gute Nacht = labu nakti, vācu)

"Nachts Ruhe!" (44r:922)

(Vācu — "Naktī mieru!")

"Konstantin, gute Nacht!"

"Gute Nacht, Konstantin!" (43r:923)

"Kosti, gul!" (46g:400)

Balsis norāda uz eksperimentētāja darba situāciju: "Tikai naktī tu joha. " (44r:051) (Joba = strādā, zviedru)

Kādā ierakstā, kas tika veikts pusnaktī, balsis reaģēja: "Kostuli, nachts Ruhe Biberā. " (40g: 158) (Latv., vācu — "Kostuli, naktīs miers Biberā.") "Kosti, Kosti! Te vārti, te vīla Kosimā. " (40r: 160/1) (Vīla = miers, vācu+latv. — Bibera un Kosima laikam būtu vietu nosaukumi.)

Eksperimentētājs nakts ieraksta laikā jautā, vai draugi viņu dzirdot.

"Maxima wecki intel Tu blasfemē. " (42g:071/2) (Vācu, zviedru, latv.—"Nemodini Maksimu! Tu zaimo.")

Citos nakts ierakstos dzirdamas šādas balsis:

"Nachts Ruhe!" (42r:322)

"Nacht ist Ruh. " (turpat:347)

(Vācu — "Nakts laikā mieru!" — "Nakts ir miers.")

"Kosta, gul!" (turpat:422)

"Guli, Kosti! Vitolds Nolde. " (turpat:428)

"Pagūli, mīto!" (43g:623)

Dažkārt labas nakts novēlējumi saistīti ar jēgpilniem teicieniem vai izteikumiem par dvēseles stāvokļiem.

Bijusī ģimnāzijas skolotāja Gailītes kundze atgādina: "Hier Gailīte. Naktī čučē. Vilks mīlē nakti. " (43r:038) (Hier = šeit, vācu)

"Furchtbar vientuļš! Gute Nacht!" (43r:283)

(Vācu, latv. —"Šausmīgi vientuļš! Labu nakti!")

"Tev bēdīg(a) Nacht!" (44b:298)

(Nacht = nakts, vācu)

"Gute Nacht! Pagul saldi!" (44b:228)

(Vācu, latv. — "Labu nakti! Pagūli saldi!")

"Kostulīt, gute Nacht! Signovskij. " (44b:700)

"Konstantin, gulēt iet. " (44b:934)

"Du sova gott!" (44r:042)

(Zviedru —"Tu guli labi!")

Naktsmieru stingri ievēro ne tikai šeit, bet arī "tajā pusē". Mēs varam to secināt no šādām balsīm:

"Jāns!"

Uz to sievietes balss aizrāda:

"Nachts Ruh!" (40g:169)

(Vācu — "Naktī mieru!")

Arī par balsīm dzird, ka tās nogurušas:

"Nachts bin ich miide. " (44b:613)

(Vācu — "Naktī es esmu noguris.")

19. Pateicība

Noklausoties ierakstītās balsis, regulāri konstatējami pateicības vārdi. Balsis lielākoties pateicas par to, ka mēs tās pieminam; vietumis to pateicība attiecas uz ko citu.

Kāda ieraksta laikā M. F. kundze pauž cerību, ka darbs tiks sekmīgi turpināts un kontakts — nodibināts. Uz to sievietes balss:

"Danke!" (17g:508) (Vācu —"Paldies!")

M. F. kundze novēl, lai Margaretai P. tajā pusē klātos patiešām labi. Neticami tuva balss atbild: "Dank!" (turpat:518) Pateicības vārdi atskan dažādās valodās: "Tacka, tacka, tacka; tacka, tacka, tacka — unser Vater, unser Vater. "(23r:031)

(Tack = paldies, zviedru; unser Vater = mūsu tēvs, vācu.)

"Es tev paldies saku. " (28r:645)

"Das heifit Dank. " (35r:892)

(Vācu — "Tas nozīmē paldies.")

Eksperimentētājs uzrunā neredzamos draugus.

"Besten Dank! " (38g:946)

(Vācu — "Lielais paldies!")

Kāda ieraksta beigās eksperimentētājs saka: "Uz sa- dzirdēšanos, mani mīļie draugi." "Tack, bonito!"

(Zviedru, spāņu — "Paldies, labais!") Dažkārt pateicība ir formulēta neparastāk un satur zināmas iebildes:

"Heute halb Dank. Deutlichkeit. Buchstaben-Stadium. Luftiga Pracht. Ej gulēt!" (35r:857)

(1-. — 4. teikums vācu — "Šodien puspaldies. Skaidrība. Burtu stadija. Gaisīgs krāšņums.")

"Paldies, Kosti, pilni saki, Kosti runā!" (40r:499/504) Sekojošās balsis izraisa priekšstatu, ka meita "tajā pusē" sagaida tēvu; tēvs lūdz, lai meita redzētu viņa vietā.

"Kostja, tack, tack. Tici bara mig. " "Tita for mej!" "Komm, Papa!" (44b:459)

(Zviedru, latv., vācu — "Kostja, paldies, paldies. Tici man tikai." — "Skaties manā vietā!" — "Nāc, papu!")

īpašu pateicību balsis apliecina, kad ieraksts tiek pārslēgts no mikrofona uz radio:

"Wir danken, Kosti. " (45r:645)

(Vācu — "Mēs pateicamies, Kosti.")

"Kosti, paldies!" (46g:524)

Dažas balsis pateicībai pievieno savu vārdu:

"Spasibo, Margarete." (45r:269)

(Spasibo = paldies, krievu)

"Hier complimento De la Vai. Mein gracias, muciņas gracias." (34r:618)

(Vācu, spāņu — "Te De la Vaļa kompliments. Mans paldies, liels paldies!" — Spāņu rakstnieks De la Vals bija eksperimentētāja draugs.)

Kad eksperimentētājs pasveicinājis savus viņpasaules draugus, atskan balss:

"Vi tack." (42g:227) (Zviedru — "Mēs pateicamies.")

20. Reliģiska un ētiska tematika

Reliģiskais un ētiskais moments ierakstos ieņem ievērojamu vietu.

Šim kontekstam pieder viena no skaidrākajām un saprotamākajām balsīm:

"Raudive, tur Jēzus Kristus. " (26r:630) (Rodas iespaids, it kā eksperimentētājs būtu pieskāries tam reģionam, kurā mīt Jēzus Kristus. Šī balss padziļina priekšstatu par to, ka eksistē neatkarīgas būtnes, kuras mūs ar radio vai mikrofona starpniecību personīgi uzrunā. Gan

visi mani līdzstrādnieki, gan gadījuma rakstura klausītāji spēja teikumu nevainojami verificēt.) Kristus tiek bieži pieminēts: "Jesus einsam te irrte. " (38g:685) (Vācu, latv. — "Jēzus vientuļš te maldījās.") "Te Kristus, te priester ir. " (39g:296) "Te Kristus pestej, te Kristus pats. " (43r:251) (Pestej = pestī, latv.)

"Te Kristus piestāj, te Kristus pestej. " (43r:252) "Ueberglucka! Von Jesus berūhrt hatte. " (47g:658) (Vācu — "Pārlaime! No Jēzus skarts bija.") "Heilands tja." (40g:457) (Vācu, latgal. — "Pestītājs te.") "Tja Jēzus gar Zaun grib stāt. " (44b:491) (Latv., vācu — "Te Jēzus gar sētu grib stāt.") Dažādi satura elementi norāda uz katoļticību: "JVir sind, wir spūren Madonna. " (38g:951) (Vācu — "Mēs esam, mēs jūtam Madonnu.") "Te Mora tala. Tja vaina nav. " (49r: 167) (Latgal., zviedru — "Te Māra runā. Te velna nav." — Mora ir Marijas latgaliešu vārds. Kā zināms, Romas pāvests ir izsludinājis Latgali par Marijas zemi.) Tiek pieminēti krievu svētceļnieki: "Paldies par uzrunu." "Vi tjdna dir."

"Ko, te stranniki. " (38r:870/9) (Zviedru, vācu, latv., krievu — "Mēs kalpojam tev." — "Ko, te ir svētceļnieki.")

"Vi gan katol… denke, Vater Saluste. " (46g:687) (Zviedru, latv., vācu — "Mēs gan katoliski domājam, Salustes tēv")

īsi formulēts jautājums: "Ty Christ? " (43g:272)

(Krievu, vācu — "Tu esi kristietis?")

Tālāk citētā debesu Tēva piesaukšana atgādina lūgšanu:

"Unser Vater am Himmel,

unser Vater fortgegangen,

unser Vater—fort,

gingafort-

ginga da fuore den Vater. Vater burt, tagad. " (23r:021/9) (Vācu, itāļu, zviedru, latv. — "Mūsu Tēvs debesīs, mūsu Tēvs aizgājis prom, mūsu Tēvs—prom, aizgāja prom—aizgāja te ārā Tēvu. Tēvs prom, tagad.")

"Liels kungs, atmin Raudivi!" (44b: 147) Eksperimentētājs saka, ka ieraksti neesot atkarīgi tikai no cilvēka gribas. Uz to kāda balss atbild:

"Debešu tava, cilvēka griba ir ierobežota. " (35r:673) (Debešu tāva = no debesu Tēva, latgal.) Tiek minēts upuris un lūgšana: "Kosti Raudive, nados ziedot Dievam Petrova. "(42r:417) "Lyudzi par mums! Mias capam. " (42r:418) (Latgal. — "Lūdz par mums! Mēs cepamies.") "Patin, aizlūdzat Ko!" (42r:769) "Aizlūdz! Jag stā unter ondska. " (46g:446) (Latv., zviedru, vācu—"Aizlūdz! Es stāvu zem ļaunā.") "Was weifi mit einem? — Orat!" "Unser Glaube wolle Dietmar. " (34g:229/31) (Vācu, latīņu — "Ko zina ar cilvēku? — Lūdziet!" — "Mūsu ticība gribot Dītmāru.")

Dievam pretējā ļaunuma eksistence dokumentēta šādā sarunas fragmentā:

"Te Dievs. Vater unser. "

"Bada kungs, mūsu Tēvs. Tja valns. " (30g:610/5) (Latv., vācu, latgal. — "Te Dievs. Mūsu Tēvs." — "Bada kungs, mūsu Tēvs. Te velns.")

Jedziens "velns" samēra bieži parādas balsu izteikumos:

"Velns ir." (46g:348)

"Koste, te jods. " (43r:042)

Eksperimentētājs izsakās par elektronisko pasauli.

"Es velns." (43r:613)

"Konstantin, velns te. " (35r:035)

"Tja vaina nav. " (49r: 167)

Atzīšanās:

"Guten Tag. Es culpā. " (42g:497) (Vācu, latv., latīņu — "Labdien. Es esmu vainā.") Dažādu balsu teiktais liecina par pagāniskiem, resp., pirms kristietības valdošiem uzskatiem:

"Nav krēma. Nauda var atdot veļu tēvam. " (42g:426) "Jej Bogu, veļu nav. " (24g:584) (Krievu, latv. — "Pie Dieva, veļu nav.") "Sērst Laima. " (40g:530)

(Laima senlatviešu reliģijā ir likteņa dieviete un joprojām dzīvo latviešu tautas reliģiskajos priekšstatos.)

Eksperimentētājs pulksten 3.15 naktī izsauc Radio Pēteri (sal. Raidstacijas, 219. Ipp.).

"Valkyra du bist, sveiks. " (42g:260) (Zviedru, vācu, latv. — "Valkīra tu esi, sveiks.") Tajā pašā ierakstā eksperimentētājs piezīmē, ka turoties pie Radio Pētera.

"Fint, iepriecina eben."

(Zviedru, latv., vācu — "Lieliski, iepriecina vis.") "Tev dūša, pakalpo!" "Esifrei!" (turpat:262/4) (Frei = brīvs, vācu)

Daudzveidīgos kontekstos un sakarībās balsis piemin dažādas ētiskas vērtības, kā draudzību, ticību, godbijību, paļāvību, drosmi utt. (Norādes uz balsu ētiku saskatāmas arī citās nodaļās, tur ieskicētajās dvēseles situācijās un atbilstošajos vārdos.) Piemēram, mēs dzirdam, ka sirds esot pats galvenais, ka mums esot atturīgi jāizturas pret glaimiem; mēs saņemam norādes par pietātes un apdomīguma nozīmi; mums dod padomus: "Esi piesardzīgs! — Esi atturīgs! — Nerunā par daudz! — Aizver acis!" utt.

"Vi kūnftiga, mēs ticam. " (47r: 105) (Zviedru, latv. — "Mēs, nākotnei piederīgie, mēs ticam.")

"Visam tic! Pagans, tic!" (30g:453) "Tu te draugs, tu te draugs!" (40r:274) "Te klanim kopj, nyoma tillvar. " (40g:535) (Latv., krievu, vācu, zviedru ar daļēji izmainītiem vārdiem. Teikumu varētu saprast šādi: "Te noliec galvas jaunās esības priekšā.")

"Paldies, Konstantin, par to drošu! Palīgu tev nav. " (33g: 193)

"Otvaga — styrka. " (47g:044) (Krievu, zviedru — "Uzdrīkstēšanās ir spēks.") "Pierādi milostipret fattigiem!" (47g:478) (Latv., krievu, zviedru — "Pierādi žēlastību nabagiem!") Daudz ir izteikumu par mīlestību, kura ir viens no virzītājiem spēkiem balsu pasaulē:

"Konstantin, tur bara mīlestību!" (38g:945) (Latv., zviedru — "Konstantin, turi tikai mīlestību!") "Liebe ist." (43g:047) "Liebe ist nēcessaire. " (Hg:297) (Vācu, franču — "Mīlestība ir." — "Mīlestība ir vajadzīga.")

"Mīlestība ir Bēthovens. " (38g:097) "Ālska ist, Dan Kane. " (Zviedru, vācu — "Mīlestība ir, Dan Kane.") "Kosta, mīlestība!" (40r:271)

"Mīla krusts, Pintor. " (40r:389)

Balsis īpaši uzsver senču un ģimenes godināšanu:

"Senčiem te ihre Stufe. " (Hr:297)

(Latv., vācu — "Senčiem te sava pakāpe.")

"Māte pirmā norma. " (42r:725)

(Sal. nodaļu "Māte" 54. Ipp.)

Tēvs turpretim parādās kā palīgs, kurš rīkojas, vai arī viņam pašam vajadzīga palīdzība; par viņa klātbūtni bieži paziņo arī citas balss. Viņa vārds — Vincents — dzirdams ari dažādos pārveidojumos, resp., Vinca, Vikentijs. "Tāvs var— und wir helfen viņam. " (42r:892) (Latv., vācu — "Tēvs var — un mēs viņam palīdzam.") "Sputnik. Tala spirito. Tack du! Te stāv, Konstantin. " (43g:515)

(Zviedru, itāļu, latv. — "Sputņiks. Gars runā. Paldies, tu! Te tēvs, Konstantin.")

"Vincente, dein Vater. " (22r:289) (Vācu — "Vincente, tavs tēvs.") "Tetāvs!" (23r:183) "Es Vinca." (43r:570)

"Mūsu padre te. Tja Liebe mūsu. Tu dzird? Es te pi altares." (43r:062)

(Latv., spāņu, vācu, latgal. — "Mūsu tēvs ir te. Te ir mūsu mīlestība. Vai tu dzirdi? Es esmu šeit pie altāriem.") "Tāvs dimbā. Vi, Kosta, lūdzu, atceries mūs!" (43g:538) (Vi = mēs, zviedru)

"Daudz strādā tāvs, īpaši Mona. " (44b:675) (Mona = sal. māti)

"Vinca te teksta russi. Job gryuti. " (44b:511/3) (Latv., zviedru — "Vinca te burto krieviski. Darbs ir grūts.")

Šīs nodaļas noslēgumā — nepārprotams uzaicinājums:

"Lūdzat Dievu! Lūdzat, putekli!-

(47g:529)

21. Balsu attiecības ar zemes dzīvi

Balsis-būtnes apzinās apstākļus Zemes virsū; tās norāda uz ziemu, aukstumu, lietu utt. Sevišķi jutīgi tās reaģē uz divām dabas parādībām: uz pērkonu un mēnesnīcu.

Kāda ieraksta laikā ārā spēcīgi sniga, un apkārtni sedza biezs sniegs.

"Ziema ragavam." (23g:270)

"Richtiga sals. Te arktis. Piesalam līdz kauliem. "

"Koste, mūs Winter eksistē. " (47g:448)

(Winter = ziema, vācu)

"Hallo, Donner!" (35r:713)

(Vācu — "Hallo, pērkons!")

"Rimis pērkons." (36g:279)

(Balsu konstatējumi atbilst īstenībai: šo abu ierakstu laikā spēra pērkons un lija.)

"Nach de Regen te riecht. " (37r:633)

(Vācu, latv. — "Pēc lietus te smaržo.")

Eksperimentētājs atkal reiz veica ierakstu negaisa laikā.

"Hdr, Donner!" (38g:426)

(Vācu —"Klau, pērkons!")

"Liela migla." (turpat:428)

Mīlat! "

Balsis prognozē, kāds laiks iestāsies, vai arī konstatē pastāvošos laika apstākļus: "Būs regn." (39r:885) (Latv., zviedru — "Līs.") "Oj, Donner!" (40g:629)

(Donner = pērkons, vācu) "Rietriņu vēji." (40r:221) "Toplyj laiks." (40r:295) (Krievu, latv. — "Silts laiks.") "Kosta, warm!" (40r:643) (Warm = silts, vācu) "Bona, tja līst. " (42r:817)

Mēnesi piemin bieži. Balsu pasaulē tam ir pozitīva loma, un šķiet, ka tas veicina kontaktēšanos. "Mēnesi!" (22r:317) "Vollmond." (42g:021) (Vācu — "Pilnmēness.") "Ieelpo, — lunal" (42r:819) (Latv., krievu — "Ieelpo, — Mēness!") "Mēnesnīcu gribētu ņemt mit. " (43r:038) (Mit = līdzi, vācu) "Moon's omsida." (43r:462) (Angļu, zviedru — "Mēness neredzamā puse.") "Luna svetla. Te De-eikva. " (44b:450) (Krievu, latv. — "Mēness ir gaišs. Te De-eikva." — Vārds "De-eikva" eksperimentētājam nav pazīstams.) "Mātei wichtig Mond. " (45g:349) (Latv., vācu — "Mātei Mēness ir svarīgs.")

Droši vien tā ir saskarsme ar Zemes esamības sfēru, kas balsis-būtnēs izraisa tīri cilvēciskas vēlmes, kuras joprojām stipri ieaugušas dvēselē. Kāda balss gan apliecina: "Alma ir!" (44r:912) (Spāņu, latv. — "Dvēsele ir!")

Taču uz eksperimentētāja piezīmi, ka dvēsele esot brīva no ķermeņa, dzirdam atsaucamies: "7a nav, Kosti. "(21r:051)

Divas balsis žēlojas, ka nevarot palikt — droši vien tās nevar palikt šeit, uz Zemes. Skumja sievietes balss: "Nevaru palikt." (22r:460) Vīrieša balss:

"Nevarupalikt. " (turpat:461) Ļoti bieži balsis prasa ūdeni: "Sieh Raudive! Lyudzu dttdyudini!" (35r: 173) (Vācu, latgal. — "Redzi, Raudive! Lūdzu, dod ūdeni!") "Vudini, Raudive, yudini!" (35r:300) (Latgal. — "Ūdeni, Raudive, ūdeni!") "Kostulīt, mierini, yudentini!" (36g: 115) (Latgal. — "Kostulīt, mierini, ūdentiņu!") "Acqua! " (43r:626) "Es ūdens gribu. " (45r:527) "Lūdzu maizīti!" (22r:463) "Maizīti!" (23g:506) "Maizi dodat man!" (36g:575) Balsis atceras visdažādākos zemes dzīves reliktus un izsaka atbilstošus lūgumus.

"Lūdzu mātei kafiju!" (22r:462)

"Kosti, pienu!" (turpat:464)

"Medutiņu!" (turpat:466)

"Wodka, wodka daj!" (23r:029)

(Krievu — "Degvīnu, degvīnu dod!")

"Brandy!" (22r:010)

(Angļu —"Brendiju!")

"Piedāvā Mārtiņi saviem viesiem!" (29g:326)

"Ai, man cigareti!" (29g:460)

"Saimniekot tev aizliegts. " (turpat) "Jetzt dzeru konjaku. Ist es strengale? " (29r:462) (Vācu, latv. — "Tagad dzeru konjaku. Vai tas ir stiprs?") "Gute Abend med dejl I wishy your bebi Wein. " (30r:293)

(Vācu, zviedru, angļu, spāņu — "Labvakar ar tevi! Es vēlos dzert tavu vīnu.")

"Raudiv, makorku!" (39r:725) (Krievu — "Raudiv, tabaku!") "Kosti, padod šņabi!" (44b:660) "Nav tīrā smēķē. " (turpat)

Daudzas no minētajām balsīm atstāj iespaidu, ka atrodas eksperimentētāja studijā. Šāds priekšstats veidojas, arī noklausoties trīs šādas sarunas fragmentus: "Meklē Cinzano, Kosti, man!" "Nogaršot, Koste!" "Danke schon. Vakar bij' schon. " " Vakar bij' schwul. " (25r: 180 ff) (Vācu, latv. — "Liels paldies. Vakar bija jauki." — "Vakar bija tveicīgi.")

*

"Kosti, nu piedāvā pīpi!"

"Atstāj pīpi! Ko diesi, tu dumais?" (Sievietes balss) "Konst…. Pēters mani aicinā. " (25r:217/20)

"Maizīti dod!"

"Kur paliec un — viesi? "

"Kur pieši? "

"Kur saktas? " (25r:221 ff)

Citas balsis pieprasa drēbes, pirti, baltus bērzus utt.

"Manropa!" (44r:897)

(Latv., zviedru — "Man drēbes!'")

"Pirti!" (22r:470)

"Man pirti! Sakur pirti!" (34g:588)

"Kur baltie bērzi? " (22r:366)

"Lobs ākers!" (38g:025)

(Latgal., zviedru — "Labs tīrums!")

"Fruhling, dzeguze nekūko. " (38g:035)

(Fruhling = pavasaris, vācu)

"Dzeguze, kur palieci? " (turpat:041)

"Tu gribi putniņu cīpāšanu. " (turpat)

"Bērtule, tā puķe. Wie nennt ? "

(Latv., vācu — "Bērtule, tā puķe. Kā sauc?")

"Liepu zieds." (33g:025)

Dažas balsis pieprasa grāmatu, naudu un pat "balsi "Izrakst ček!"(44b:625) "Nav naudas." (turpat:635) "Balsi, Konstantin!" (turpat:644)

22 Šaipus un viņpus — Antipasaule — Pāreja — Tilts

Šīs nodaļas sākumā mēs piedāvājam apspriešanai dažas balsis, kas pauž principiālas lietas jautājumā par šo pasauli un viņpasauli.

Eksperimentētājs vaicā, vai būtu iespējams zinātniski pierādīt augstākās realitātes pastāvēšanu. Kāda balss: "Ja. " (20g:822) (Vācu — "Jā.")

Uz eksperimentētāja piezīmi, ka viņpasaules iemītnieki arī pazīstot problēmas, un proti, izmainīšanās problēmas, tāpat kā mēs šeit, balss reaģē:

"Wir kennen." (20r:878) (Vācu — "Mēs pazīstam.")

Kāda balss pielieto interesantu latviešu neoloģismu: "Izeme te, Konstantin. Margarete arī tja. " (42g:224) (Latgal. — "Izeme ir te, Konstantin. Margareta arī ir te." — Vārds "Izeme", kura latviešu valodā nav, nozīmē kaut ko pretēju Zemei.)

"Laika te nav. " (43g:203)

Sevišķi interesants ir kāds konstatējums par antipasauli: "Raudive, Antiwelten sind!" (39r:027) (Vācu — "Raudive, antipasaules ir!") Te būtu vietā norādīt uz amerikāņu fiziķa Lcdermaņa teoriju, kurš centās pierādīt antiatomu un antimatērijas eksistenci. Atbilstībā mūsu faktiskajam Kosmosam pastāvot antikosmoss, pretmets tam "Visumam", kurā mēs dzīvojam.

Saskaņā ar līdzšinējiem uzskatiem, ārpus mums pazīstamajiem četriem agregātsāvokļiem nav citu esamības iespēju. Ceturto agregātstāvokli — kuru agrāk uzskatīja par neiespējamu—atklāja tikai pirms dažiem gadiem. Cietajam, šķidrajam un gāzveida stāvoklim bija nācis klāt vēl viens: plazmas stāvoklis.

Mūsdienās fiziķi jau diskutē par piekto iespēju: matērijas neitronu stāvokli.

Par to mums fiziķis Holgers Ess sniedz sīkāku izziņu:

"Šī "neitronmatērija" ir domājama tikai dažu zvaigžņu iekšienē, kurās valda tāds spiediens, kurš par daudzām kārtām pārsniedz visu to, ar ko cilvēks savas praktiskās darbības jomās sastopas kā ar spiedienu un ar to saistītiem procesiem. Parastas zvaigznes, kā, piemēram, mūsu Saules, matērija atrodas karstas plazmas stāvoklī; tā ir stipri sakarsēta gāze, kas sastāv no elektroniem un joniem, tātad no atomiem, kuri pilnīgi vai vismaz daļēji zaudējuši savus elektronus. Šādas zvaigznes izstarotās kolosālās enerģijas avots ir kodoltermiskie procesi, kas īstenojas, saduroties ātriem atomiem, galvenokārt ūdeņraža atomu kodoliem. Ar laiku, proporcionāli ūdeņraža izdegšanai, samazinās enerģijas plūsma, ko kosmiskais ķermenis raida uz āru. Un zvaigznes matērija saspiežas. Šīs matērijas blīvums tad var kļūt ļoti augsts: līdz pat simtiem miljonu tonnu uz kubikcentimetru.

Normālais saprāts to tikpat kā nespēj iedomāties. Vienlīdz maz aptverams ir tas, ka bez augstākajā mērā blīvās neitronu matērijas varētu pastāvēt vēl kāda cita matērija, kura praktiski nemaz neeksistē, taču kurai teorētiski ir jāpastāv. Proti, ja antimatērija kļūtu redzama — tad tas notiktu, tai saduroties ar vismaz daļu mums redzamās matērijas. Bet, ja taustāmā matērija saduras ar antimatēriju, tad abas divas, atbrīvojot neiedomājamu enerģijas daudzumu, anihilējas — izšķīst totālā tukšumā. Gan taustāmā, gan antimatērija pazūd. Kurp?

Jautājums par antipasauli. Tas viss skan — un ir—tik sarežģīti, ka bija vajadzīgi gadi, līdz lielisko fiziķu grupa Dr. Leona Ledermaņa vadībā no Kolumbijas universitātes Ņujorkā izlēma publicēt savu ziņojumu.

Pēc visa spriežot, viņi apzinājās, ka tas pievērsīs sev visas pasaules uzmanību. Proti, šai ziņojumā zinātnieki apgalvo, ka viņiem esot izdevies atklāt tā saucamo antipasauli, kura "nepieciešami pastāv kaut kur mūsu dzīves jomas robežās, kaut arī mēs to neredzam un nejūtam". Šajā pasaulē laiks ritot atpakaļ. Pasaulei, kurā dzīvojam mēs, saskaroties ar antipasauli, viss esošais tiktu iznīcināts. Vēlāk Dr. Levus Ledermanis savām publikācijām piemetināja: "Mums jāatzīstas pārgalvīgā spekulācijā: šo antipasauli apdzīvo domājošas radības, kuras par mūsu pastāvēšanu šajā, mums pozitīvajā pasaulē, domā ko līdzīgu, kā mēs par antipasaules radījumiem."

Kuram gan pēc tā negribot neradīsies doma, ka mirušo dvēseles varbūt patiešām eksistē šajā antipasaulē, taču pie normāliem apstākļiem nespēj stāties ar mums sakaros? Visvienkāršākā interpretācija — tā fiziķi — būtu, iedomāties antimatēriju vai arī cilvēku, kuram taču arī šajā otrajā pasaulē vajadzētu būt pretmetam, tā, it kā pastāvētu, piemēram, kāda cilvēka spoguļattēls, kurš eksistē "viņā pusē", kura eksistenci var pierādīt, taču kurš mums nav redzams, kamēr vien mūsu rīcībā savukārt nav atbilstoša "spoguļa", kas dara mums redzamu antipasauli. Tātad būtu domājams, ka antipasaules eksistence ir mūsu sabrukšanas un nāves — mūsu nenovēršamā likteņa — iemesls, jo mūsu pasaule un antipasaulē vienādā mērā tiecas pēc izlīdzināšanās un harmonizēšanās.

Fiziķis Dr. Ledermanis pirmais uzdeva jautājumu par to, kur šī antipasaulē varētu pastāvēt. Tai jābūt starp mums, blakus mums, tiešā mūsu tuvumā, taču tā var arī cauraust mūsu pašu vielisku mu. Taču tikpat labi tā var pastāvēt arī astronomiskā attālumā no mūsu zvaigznes. Antimatērijai, protams, šis attālums nepastāvētu, jo attāluma pārvarēšanai vajadzīgais laiks ritētu atpakaļgaitā, un līdz ar to ātruma process, kurš mums savukārt ir saistīts ar progresējošo laiku, izgaistu pats sevī.»

("Braunschweiger Zeitung", 12./13.2.1966.)

*

Kāda ieraksta laikā eksperimentētājs piezīmē, ka ar balsu pētniecības palīdzību varētu uzbūvēt tiltu starp abām pasaulēm.

"Sēklu sēt." (20g:906)

Aizvien no jauna mēs dažādās valodās un dažādos kontekstos dzirdam vārdu "tilts".

Balsis uzstājīgi atkārto, ka esot jāuzceļ tilts: "Briicke vajag. " (43r: 179) (Vācu, latv. — "Tiltu vajag.") "Konstantin, tiltu!" (U Ir: 125) "Tais, tiltu tais!" (43r:099) "Taisi nu Briicke, Konstantin!" (44b:630) (Briicke = tilts, vācu) "Met tiltu!" (44r:079) "Tais tiltu! Tais Stimme!" (45g:308) (Latv., vācu — "Taisi tiltu! Taisi balsi!") "Konstantin, tilts! Bīskapu tik ved, baznicu ieskaiti! Viens, viens, bez leidzes. " (36g:265) (Leidze = palīdzība, latgal.) "Kosti, sirdī richtig s tilts. " (40g:602) (Latv., vācu — "Kosti, sirdī ir pareizais tilts.") Balsis cer:

"Pabola, tilti augs!" (36g: 132) "Labi funkcionē Briicke. " (35r:864) (Brūcke = tilts, vācu)

"Mostijri!"

(Krievu, zviedru — "Tilti brīvi!") "Nu mūsu latvji traki. " (44r:307) Piesakās daudzas būtnes, kuras piedalās tilta būvē, sākot ar vistuvākajiem cilvēkiem, kā māte, tēvs, mirušie brāļi un māsas, skolasbiedri, un beidzot ar Vivekānandu un Tolstoju. (Sal. nodaļas "Rakstnieki" un "Tehniski jautājumi", 101. un 215. Ipp.)

Eksperimentētājs lūdz palīdzību savam darbam. "Vivekananda tiltu būvē. " (44b: 106) Eksperimentētājs piezīmē, ka tilts starp abām pasaulēm nozīmējot cilvēcei jaunu sākumu.

"Mēs neticam. Kosti, lampu!" (turpat: 107) (Jaušams, ka ar "lampu" domāta augstākā garīgā attīstība. — Sal. 116. Ipp.) Kāda bals atgādina: "Weiter, most ny!" (23g:637) (Vācu, krievu, zviedru — "Tālāk, tilts ir jauns!") Balsis žēlojas par lieliem attālumiem: "Te vilka tālumi!"

(Ar "vilka tālumiem" tautas valodā apzīmē "nebeidzamus tālumus".)

"Narvik, jāj pa miglu, Brūckis ir tāl!" (44r:912) (Brūckis = tilts, latviskota vācu) "Man nav tilta!" (44b:702)

Tilts izrādās esam "starppasaule", kur abas puses satiekas:

" Vai tu savā pusē? "

".Paties? Ko tu dari šitā pusē? Pestī!" (35r:218/20) Dzirdam daudzus izteikumus, kas attiecas uz pāreju starp abām pasaulēm. No dažādiem satura elementiem nojaušams, ka lielākajai daļai balsu-būtņu kontakts ar eksperimentētāju kļūst iespējams tikai šajā pārejas punktā. Savdabīgas ir vairākkārtējās norādes uz kontroli, uz muitas punktu, kurā tiek prasīta caurlaide vai pase.

Eksperimentētājs saka, ka "viņpasaule" un "šī pasaule" pastāvot gan.

"Tulla!" (22g:296)

(Zviedru — "Muita!")

"Muita!" (45g:568)

"Tulli ernst." (35g:817)

(Zviedru, vācu — "Muita ir nopietna.")

"Muitā būšu." (36g:265)

"Zoli bei der Ūbergang. " (41 g:081)

(Vācu — "Muita pie pārejas.")

"Te doina." (40r:455)

(Latv., franču — "Te ir muita.")

"Tu ko?"

"Te Nietzsche. "

"Propusk, Pafi!"

"Laid!"

"Nu-klo, propustit viņu!" "Dod platzi!" "Vidim Kosti." "Propustit!" (37r:626/8)

(Latv., vācu, krievu — "Tu ko?" — "Te Nīeše." - "Caurlaidi, pasi!" —"Laid!" —"Nu-ka, izlaist viņu cauri!" — "Dod vietu!" —"Redzam Kosti." — "Izlaist cauri!") "Tur Kostja!" "Tu, Kosti, tici!" "Propusk! "

(Krievu —"Caurlaidi!") "Rupais te." "Darfich ūbergehen? "

(Vācu — "Vai drīkstu pāriet?") "Was du wūnschi? " (45g:433/5) (Vācu —"Ko tu vēlies?")

No nākamā balsu sarunas fragmenta varam noprast, ka pārejai nepieciešams minēt iemeslu. "Pā vilk Angelegenheit? " (Zviedru, vācu — "Kādā lietā?") "Runā tu, lūdzu tu!" "Lūdzu, runā tu no tā!" (3 lg:576/85) (No tā = par to, latv.) "Kosti, svārt att koma. " (40g:551) (Zviedru — "Kosti, grūti atnākt.") "Netiekam!" (50g:305) "Džim, uzrādi pārēju!" (43g:297) "Te pārēja. Ņudžita dreh uz Mitkaldzūn, Gaspadarum drei." (22r:198)

(Latv., vācu — "Te pāreja. Ņudžita, uzgriez uz Mitkaldzūni, Gaspadaruma trīs." — Šī teikuma jēga ir neskaidra. Iespējams, tas attiecas uz zināmu kārtību reģionālajā iedalījumā.)

"Te ir parēja. Turies burājā, motes žurnāli. Kosti, burājā! Kostja, piesargies!" (35g:303)

No nākamā izteikuma nojaušams, ka balsīm-būtnēm ir dažādi ceļi, pa kuriem var iet: "Nava po putj. " (22r:406) (Latv., krievu — "Nav pa ceļam.") Šķiet, ka pārejās atļaujas saņemšana sava nozīme ir nacionalitātei:

"Jag lettiske."

"Geh ja tiber!" (29g:472)

(Zviedru, vācu—"Es esmu latviete."—"Ej vien pāri!") "Passez! Tie ir žīdi. " (31g:443) (Passez = ejiet [cauri], franču)

Vietumis dzirdam, ka balsis-būtnes raida atpakaļ.

"Nu, zurtick, Mechthild!"

"Was jēga du?"

"Tesnata."

"Russku hasse!"

"Kosta, pietiks. "

"Piektdien, Kosta!" (46r:683)

(Vācu, zviedru, latv., krievu — "Nu, atpakaļ, Mehtilde!" — "Kas tev prātā?" — "Saspiestība." — "Nīsti krievu!" — "Kosta, pietiks." — "Piektdien, Kosta!" — Pēdējo teikumu var saprast kā norādi uz Margaretas P. (sal. 68. Ipp.) nāves dienu; ieraksts notika dienu iepriekš, ceturtdien, 1967. gada 9. februārī.)

Pie pārejas bieži tiek paziņots vārds.

"Roepke, tulla vid Blatt. " (31g:556)

(Zviedra — "Repke, muita pie Blata." — Domājams, ka te runa par pazīstamo tautsaimnieku, profesoru V. Repki. Ieraksts veikts 13.2.1966, tātad drīz pēc viņa nāves ar sirdstrieku. Eksperimentētājs mirušo personīgi nepazina.)

"Džonis Džonatāns, Raudivi!"

"Passeport!"

"Sveiks, W.'736g:167)

(Bror = brālis, zviedru)

"Latviski tu runā?"

"Raudivs grib."

"Munters te tiga. " (47r:324/5)

(Tiga = ubago, zviedru. — Munters bija pēdējais Latvijas ārlietu ministrs; viņš nomira Rīgā drīz pēc atgriešanās no koncentrācijas nometnes Sibīrijā. Eksperimentētājs viņu mazliet pazina. Minētais fragments rada iespaidu, ka M. cauri kontrolpunktam pie eksperimentētāja grib piekļūt «bez rindas».

"Te Ļuta."

"Tu nedrīksti te smēķēt. " (49g:321) (Ļuta, viens no eksperimentētāja draugiem, bija kaislīgs smēķētājs. Sal. 85. Ipp.)

"Tul/a, Babītis grib Zentu. " (turpat)

23. Dzīves turpināšanās pēc nāves — Nāve un mirušie

Pēcnāves dzīves problēma īstenībā atrodas mūsu pētījuma centrā.

Tolstojs reiz eksistenci apzīmēja kā maisu, kuru pēc nomiršanas aizsienot — un ar to pašu viss esot cauri. Taču Tolstojs pats visu mūžu cīnījās ap šiem jautājumiem un kļuva par tiltu cēlāju no šīszemes uz viņpasaules krastiem. Šis gigantiskais darbs aprija visu viņa garīgo enerģiju.

Tas, kurš nepazīst bailes no nebūtības, nepazīst arī dzīvības vērtību — ne savas, ne citu. Domājošiem cilvēkiem dzīve nav akla spēle, un cilvēks nav rotaļlieta. Tāpēc domājošam cilvēkam priekšstats par Neko, par visu aprijošu tukšumu, nozīmē cilvēka cieņas pazemošanu un jebkuras dziļākas dzīves jēgas iznīcību.

Ikviens cilvēks vairāk vai mazāk pazīst savas dzīvnieciskās dabas iespējas. Taču precīza izziņa, kas pārsniedz šīs robežas, viņam nav dota. Par pēcnāves pieredzi mēs nezinām pilnīgi neko, vienīgi jaušam vai fantazējam. Mums allaž jāpatur prātā, ka katrs cilvēks rada sev pats savu pasauli, un ka šo pasauļu ir tik daudz, cik daudz ir cilvēku. Tāpēc cilvēks par cilvēku neko īsti zināt nevar. Ikviena subjektīva pieredze, kas attiecas uz dzīvi pēc nāves, ir lemta vientulībai, kuru spēj mīkstināt tikai objektīva pētniecība un godprātīgi eksperimenti. Šajā grāmatā mēs nemēģinām vispārināt subjektīvi izzināto, bet gan lūkojam nodibināt kontaktu ar citām pasaulēm — caur fiziski dotiem fenomeniem un caur pieredzi.

Eksperimentu rezultāti tad ari uzstājīgi norāda uz to, ka pastāv kāda cita pasaule, un ka ir būtnes, kuru maņu orgāni atšķiras no mūsējiem. Šīs būtnes ar magnetofona, radio un mikrofona palīdzību var sniegt mums zināmas atziņas un norādes.

Šāds ieskats attiecībās ar citu pasauli savā ziņā atbrīvo mūs no laicīgās čaulas — mūsu ķermeņa, kurš līdzinās krāsainam lukturim, ko mēs sakrāsojam ar savām kaislībām, tikumiem un paražām, ar saviem aizspriedumiem un nesagraujamo pārliecību, ka visu zinām labāk par citiem. Līdz šim nav bijis citas iespējas, kā tikai izzināt šo patiesību sevī pašos un caur sevi pašiem. Taču, lai spētu aptvert tik varenu patiesību kā dzīve pēc nāves, mums ar stingri kontrolētas em- pīrikas palīdzību jāatsvabinās no saviem priekšstatiem, no savām izkrāsotajām stikla sienām. Šī pētījuma uzdevums ir nodrošināt zināšanu par to, ka pēc nāves mēs neizšķīstam tukšumā, bet gan pārejam citā pasaulē, kļūstot tur par jauna veida būtnēm.

Šajā izpratnē Tolstojs sava bagātā, tai skaitā — maldiem bagātā, mūža noslēgumā varēja formulēt šādu atziņu: "Cilvēka dvēselē ir kaut kas, kas nav pakļauts nāvei."

*

Vienā no pirmajiem ierakstiem eksperimentētājs saka, ka mūsu zināšanas par to, kas notiek pēc nāves (resp., aiz sliekšņa, uz kura mēs pametam dzīvi), esot niecīgas un ka tur notiekošajam nespējot sekot ne mūsu izpratne, ne spriešanas spēks, ne intuīcija. Kāda balss uz to atbild: "Erkann." (9r:017)

(Vācu — "Viņš var.")

Runa te par mikrofona balsi, ko nevainojami spēj dzirdēt jebkurš. Īstenībā šī balss satur atbildi uz jautājumu, ko cilvēce uzdevusi gadu simtiem, pat gadu tūkstošiem ilgi. Šis īsais teikums viennozīmīgi norāda uz to, ka cilvēkam ir iespējams uzzināt, kas ar viņu notiek pēc nāves.

Eksperimentētājs klāsta, ka mēs pametot šo dzīvi ar cerību turpināt būt… Uz to vīrieša balss atbild: "ĪVir nie verlassen. " (1 lg:287/9) (Vācu — "Mēs nekad nepametam.) Te mēs atkal atrodam klusu norādi uz mūsu maldīgo pieņēmumu, ka, nāvei iestājoties, mēs pametam dzīvi. Gluži pretēji: arī cauri tā sauktajai nāvei mēs dzīvi turpinām. Šādi arī saprotams salīdzinājums, ka, iestājoties nāvei, mēs nepametam dzīvi, bet gan izkrāsotu mājokli. Par to, kādas attiecības dvēselei ir ar šo mājokli pēc tā atstāšanas, mēs mēģināsim izdarīt secinājumus no daudzu balsu teiktā. (Sal. 176. Ipp.)

Sava laika notikumu iespaidā eksperimentētājs vaicā, vai Vjetnamas kara laukos kritušo dvēseles ejot bojā kopā ar to ķermeņiem. Sievietes balss īsi atbild: "Leben." (15g:678) (Vācu —"Dzīvo.")

Eksperimentētājs aizvien turpina pieprasīt atbildi par dzīvi pēc nāves. Sievietes balss: "Lūdzu, tici!" (turpat:682)

Eksperimentētājs piesauc savu mirušo draugu R. P. Vīrieša balss atbild:

"Wir dzīvi. " (38g:711) (Vācu —"Mēs dzīvi.")

Kategoriskos teikumos bieži tiek apstiprināta pēcnāves eksistence:

"Leben wir." (43g:668)

(Vācu — "Dzīvojam mēs.")

"Lebe tota, Konstantin. " (20g:087)

(Vācu — "Mirušie dzīvo, Konstantin.")

"Kosti, vi viva!" (lar:203)

(Zviedru, itāļu — "Kosti, mēs dzīvojam!")

"Es dzīvoju." (48g:669)

Eksperimentētāja uzrunai: "Esiet visi sveicināti šeit," kāda balss atbild:

"Vi Iever." (20g:814) (Zviedru — "Mēs dzīvojam.")

Uzreiz pēc tam vīrieša balss pauž to pašu: "Ich vivo. "(turpat:817) (Vācu, itāļu — "Es dzīvoju.") Šādas norādes uz balsu pastāvēšanu un to klātbūtni bieži atkārtojas.

"Wir sind." (22r:310)

(Vācu "Mēs esam.")

"Vivi wir." (turpat:312)

(Itāļu, vācu — "Mēs dzīvojam.")

"Vi viva." (28r:649)

(Zviedru, itāļu — "Mēs dzīvojam.")

"Konstantin, wir sind. " (38g:934)

"Wir sind." (44b:322)

"Wir, Kosti, sind. " (45g:322)

(Vācu — "Konstantin, mēs esam." — "Mēs esam." — "Mēs, Kosti, esam.")

"Kosti, vi viva. " (lar:203) (Zviedru, itāļu — "Kosti, mēs dzīvojam.") Gadās, ka balsis stādās priekšā: "Te sestra, Tante viva. " (23g:253) (Latv., krievu, vācu, itāļu — "Te ir māsa, tante dzīvo.") "Wir sind Gaeli. Wir lebe, wir lebe. " (33r:021) (Vācu — "Mēs esam Gaeli. Mēs dzīvojam, mēs dzīvojam.")

Kāda balss ļoti noteikti pasaka, ka tā eksistējot: "Te Tursa. Facit, patiesi mēs esam. " (36g:551) (Facit = tātad, latīņu) "Bez smertes, Koste. " (47r:334) (Latv., krievu — "Bez nāves, Koste.") "Ego, Vinkalne, ir." (44r:l 13) (Latīņu, latv. — "Es, Vīnkalne, esmu.") M. P. pirms nāves eksperimentētājam sacīja, ka neticot pēcnāves dzīvei. Kādā ar viņu saistītā ierakstā mēs dzirdam: "Bedenke, ich bin!" (Vācu — "Apdomā, es esmu!") "Mūsu Kosti, Kosti ir. " (45r:523/5)

Eksperimentētājs jautā, vai mirašie esot ar mums.

Vīrieša balss:

"Mēs esam. " (20g: no)

Eksperimentētājs saka, ka cilvēks dzīojot ne tikai šeit, bet gan daudzas dzīves.

"Pareizi tu runā. " (22g:319)

Tāpat kā pie citiem piemēriem, arī šeit rodas iespaids, ka iepretim atrodas ar apziņu apveltīta, dzirdīga un redzīga pasaule. To visskaidrāk var ilustrēt ar dažiem savstarpēji saistītiem ierakstu fragmentiem.

*

Eksperimentētājs veica ierakstu Šīnenē (pie Bodenes ezera). Š. kungs saka, ka viņa mirušais brālis turpinot dzīvot cilvēku atmiņās. Mēs dzirdam: "Ich bin!" (39r:811/2) (Vācu —"Es esmu!")

Š. kungs turpina, ka aizgājējs zināmā mērā esot daļa no viņa paša.

"Ich glaube dir gern. Glaub miri" (turpat)

(Vācu — "Es tev labprāt ticu. Tici man!")

Eksperimentētājs vaicā, kā mirušajam klājoties.

"Blendend, Herr Raudive. " (turpat)

(Vācu — "Spīdoši, Raudives kungs.")

Tālāk eksperimentētājs konstatē, ka brālis aizgājēju ļoti mīlot.

"Gerfried!" (turpat:826)

(Dzīvā brāļa vārds.)

Eksperimentētājs stāsta, ka brālis rādījis viņam aizgājēja fotogrāfijas, ka nelaiķa ēna tobrīd esot bijusi klāt. "Pareizi!" (turpat)

Eksperimentētājs piemetina, ka turklāt esot balsī lasījis fragmentu no sava romāna. "Schlecht!" (turpat) (Vācu —"Slikti!")

*

Kādā ierakstā eksperimentētājs vēršas pie nesen mirušas jaunas sievietes.

"Wakna dej!"

(Zviedru — "Mosties!" — Arī citviet atkārtojas priekštats par miegu pārejas posmā.)

Eksperimentētājs izsaka viedokli, ka aizgājēja vēl varētu būt piesaistīta savām ierastajām domām.

"Raudiva nobiedē Zenta."

Pēc eksperimentētāja vārdiem par to, ka viņas aiziešana no šejienes esot bijusi pārāk pēkšņa, maiga sievietes balss jautā:

"Glaubst du. Papa? "

(Vācu — "Tu tā domā, tēt?")

Eksperimentētājs novēl viņai visu labu viņsaulē.

"Danke!"

(Vācu — "Paldies!")

Par atbildi uz eksperimentētāja lūgumu, ka aizgājēja varētu viņam palīdzēt pierādīt dvēseles nemirstību, mēs dzirdam:

"Ich bin!" (39r:488—564)

(Vācu —"Es esmu!")

*

Eksperimentētājs veica ierakstu ar igauņu medmāsas Noras S. piedalīšanos. Dalībniece sveicina savu tēvu, kurš pazudis kaut kur Sibīrijā. Tūdaļ pat piesakās igauniska balss:

"Tervitana, Nora!" (20g:761)

(Igauņu — "Sveika, Nora!" — Igauniski neprazdams ne vārda, eksperimentētājs pie noklausīšanās sadzirdēto pierakstīja, pamatojoties uz fonēmām — vismazākajām skaņas vienībām. Pēcākā pārbaude parādīja, ka atšifrējums bijis pareizs un jēdzīgs.)

Pēc eksperimentētāja vārdiem "Esiet sveicināti šeit" mēs dzirdam:

"Neraud vairs!" (turpat:801)

Dalībniece uzrunā savu mirušo draugu Lenartu un vaicā, vai tur viņš esot laimīgāks.

"Nein!" (turpat:813)

(Vācu — "Nē!")

Eksperimentētājs saka: "Paldies, mīļā Nora, cerēsim…" "Lenart!" (turpat:819) (Piesauktā aizgājēja vārds.)

Dalībniece jautā, vai viņas tuviniekiem viņsaulē klājoties labāk nekā uz Zemes. Viņa vēlētos dzirdēt no tiem vismaz vienu vārdu.

"Wir horen!" (turpat:886)

(Vācu — "Mēs dzirdam!")

*

Iepriekšējā ierakstā dzirdētas izmisīgas raudas, tāpēc eksperimentētājs jauna ieraksta laikā vaicā, kas tur esot tik sirdi plosoši raudājis.

"Noziedzniece. Neraudu vairs. " (20g:944) Eksperimentētājs atzīstas, ka nekas viņu tā neaizkustinot kā asaras.

"Esi stiprs! " (turpat:948)

To pašu mierinošo balsi mēs dzirdam arī citās vietās: "Neraud, mīli citus!" (3 lr:036) "Ich bleibe bei dir. " (43g:063)

(Vācu — "Es palieku pie tevis.")

*

Nāve un mirušie tiek pieminēti dažādos kontekstos. Vairākos ierakstos dzirdam izteicienu "Tota", kurš parādās arī F. Jirgensona ierakstos.

"Vi tota." (47g:680)

(Zviedru — "Mēs mirušie." — Šo izteicienu esam dokumentējuši jau 190. Ipp, teikumā "Lebe tota, Konstantin. ") "fVir singen, wie heiligjur uns Toten. " (25r: 136) (Vācu—"Mēs dziedam, cik svēts mums, mirušajiem.") "Eine no Tote."

(Vācu, latv. — "Viena no mirušajiem.") "Negribas." (45r:568) "My smertiaki. Gulēt." (Smertiaki = mirušie, krievu) "Te nav vergu nomelnu. "

"O jā, te vergi. " (47g:057)

"Gari tevi aizsūta tūlīt putī!" (45g:708)

(Putī = ceļā, krievu)

"Nāvi tu kļaus!" (43r:634

(Izteikti skaidra balss.)

"Raudiv, tu smerti redzeji. " (44b: 703)

(Smerti = nāvi, krievu)

"Nāvibinda!" (42g:178)

(Latv., zviedru — "Saisti nāvi!")

24. Ziņojumi par apstākļiem balsu pasaulē

Eksperimentētājs vaicā, vai grāmatās, kurās runa par viņpasauli, esot kaut kas patiess. Kāda balss atsaucas: "Sage." (16g:484) (Vācu —"Saki.")

Dažādi izteikumi norāda uz to, ka balsis nevar vai negrib mums neko sīkāk stāstīt par savu situāciju.

Eksperimentētājam jautājot par apstākļiem "tajā pusē", dzirdam:

"Atstāj! Neprasi vairs!" (21g:598) "Wir durfen nicht erzdhlen. " (20g:747) (Vācu — "Mēs nedrīkstam stāstīt.") "Wir warten auf Bock. "

(Vācu — "Mēs gaidām, kamēr sagribēsies." / "Mēs gaidām Boku.")

"Stāvoklis schwer." (Schwer = smags, vācu) "Konstantin, tā nu jau nav. " "Mēs nevaram skaidrāk pavēstīt to. " (31 g:403) Tomēr mēs dzirdam lielu daudzumu dažādas informācijas. Turklāt ne vienmēr varam viegli konstatēt, vai runāts tiek par faktiskām situācijām balsu pasaulē, vai arī par zemes

dzīves iespaidu atbalsi (sal. "Balsu attiecības ar zemes dzīvi", 175. Ipp.)

Dzirdam virkni pozitīvu spriedumu par jauno eksistenci: "Te labi klājas. " (31g:388) "Aļoz, kā aug rudzi? " "Labi stāv, labi. " (33g:465)

Uz eksperimentētāja jautājumu, kā "tai pusē" ejot, dzirdam īsu abildi:

"Angenehm." (40r:620) (Vācu —"Patīkami.")

Eksperimentētājs lūdz efektīvāku palīdzību no "tās puses".

"Bog, Konstantin, wir glūcklich sind. " (35r:258) (Krievu, vācu — "Dievs, Konstantin, mēs esam laimīgi.")

"Te ir traki labi." (21g:488)

*

No sekojošajiem fragmentiem izriet, ka balsis-būtnes savu eksistenci balsta uz tādām reālijām, kuras atbilst mūsējām.

"Kost, Port Salūti"

"Nevaid tikai kapeikas, Konstantin. "

"Kooperatīvs — mūsu Schreck's. "

"Kur paliek pasts? "

"Bez pasta."

"Pit man!"

"Atnes Heilbuti!"

"Undschon, Konstantin Raudive hort. "(35g:699 — 706) (Latv., vācu, krievu—"Kost, portvīnu "Salūts"!"—'Tikai kapeiku nav, Konstantin." — "Kooperatīvs — mūsu bieds." — "Kur paliek pasts?"—"Bez pasta."—"Dzert man!"—"Atnes buti!" — "Un skaisti, Konstantins Raudive dzird.")

"Was uns nadela?" "Fraks vecs." "Tu smādi!" "Smējās arī." "Ko?"

"Kosti, nepālie." "Jāsmīn, ko — ko raudi? "

"Ņem!"

"Fin, te gūsti die Welt!" (38g: 122/30) (Vācu, krievu, latv., zviedru — "Kas mums apģērbis?" — "Fraka ir veca." — "Tu smādē!" — "Smejas arī " — "Ko?" — "Kosti, nepatīc." — "Jāsmīn, ko — ko raudi?" — "Ņem!" — "Lieliski, te patīk pasaule!") "Te Uppsala!" "Lai ņem!" "Ko tulas'?" "Kostju." "Vari atteikt." "Te cigareti" "Atļauts." "Muti var? " "Atļauts." "Ko šis grib? " "Matildi grib. " "Dod muti!" "Vadi Pneum!" "Kosti tu grib? " "Mozmoju. " "Ko tu bļauj, Vaņka? " "Kosti, svētdien'svīta. " (38g:213/20) (Ieraksts izdarīts 1966. gada 8. maijā, svētdienā.)

Ari 5. eksperimentālais ieraksts, kura turpinājums sekoja trijos naktī, dod dažas norādes uz apstākļiem balsu pasaulē: "Konstantin, tu pazūd." "Tala, Kosti!" "Krug, Vanje." "Te ļauti lupati."

"No Gorkovas-Sandmira, vorne Titova. " "Te Bul&n, mala ftcka. " "Viņa dulna, Kosta." "Venta nova."

"Ty, Kosti, pūnktlich. " (48g:385 — 418) (Latv., zviedru, vācu, latīņu, krievu — "Konstantin, tu pazudi." — "Runā, Kosti!" — "Krūku, Vaņe." — "Te ir tīrās/ tīrie lupatas." — "No Gorkovas-Sandmira, priekšā Titova." — "Te Bulān(e), slikta meitene." — "Viņa dulna, Kosta." — "Jauna gaidīšana." — "Tu, Kosti, esi precīzs.") Dzirdam norādi uz "mirušo pilsētu": "City admortis." (36g:048) (Angļu, latīņu — "Mirušo pilsēta.") "Pistole mūsu cilvēks!" "Tadpaliksi zem zemes. " "Ko tu domā?"

"Skeptikis, mīļais. " (35g: 105/6)

Dažādi izteikumi ir saistīti ar laika jēdzienu:

"Pulkstin? "

"Pulkstine nav!" (33r:553/5) "Māsa, pusdienu!" (33g:239) "Nakts ir ilga." (41g:253) "Te daudzi brīži. " (49g:627)

Dzirdot nākamos vārdus, jādomā par kādu likvidēšanas iestādi:

"Kosti, sie sind zusammen in Liquidon. Te paki-Amt. " (39r:774)

(Vācu, latv. — "Kosti, viņi kopā ir likvidonā. Te paku dienests.")

"Es nakna, mūsu likums. " (44r:710) (Nakna = kaila, zviedru) " Wir sind nun Menschen. " (41 g:751) (Vācu — "Mēs nu esam cilvēki.") "Spīd Gundega te." "Bērnu, bērnu weg!" (Weg - prom, vācu) "Ja, tack."

(Vācu, zviedru — "Jā, paldies.")

"Par to tev būs mūžīga dzīve. " (44b:655)

"Nemeitena doch guļ!" (44b:653)

"Lūk, te Kostes bratl Mums birzes te trūkst. " (1 ar: 201)

(Brat = brālis, krievu)

"Tagad ir maize, Raudē, Kaffee. " (47r:310) (Kaffee = kafija, vācu)

"Tja pļāpu daudz. Paciet. Te latvji. " (49g:623) Vienā no pašiem pirmajiem ierakstiem eksperimentētājs jautā, ko balsis-būtnes "tajā pusē" darot. Viņš pateicas tām par sadarbību, kam esot liela nozīme. Kāda balss ritmiski liturģiskā tonī atbild:

"Wir dienen heiligem Herrn, der im Himmel ist. " (2r:315/21)

(Vācu — "Mēs kalpojam svētajam Kungam, kurš ir debesīs.")

♦

Bieži balsis-būtnes žēlojas, ka tām smagi, ka tās ciešot. "Es ciešu. Zagle, mele!" (40r:476) "fVir leiden." (31g:397) "Ai, hier ir sodi!" (3lg:403) (Hier = te, vācu) "Tja djavle! " "Tja pytka — Seda!"

(Latgal., zviedru, krievu — "Te ir velncne!" — "Te ir spīdzināšana — Seda!")

"Nolādej mani." (42r:765) "Tevi lomlim! Prūti spēlēt Gattin. " (43g:479) (Latv., krievu, vācu — "Mēs tevi laužam! Proti spēlēt laulāto draudzeni.")

"īste Emma, dva Strafe, numero ett. " (35r: 135) (Latv., krievu, vācu, zviedru — "īsta Emma, divi sodi, numur viens.")

"Vergi mēs esam. " (34g:029)

"Mochte till Katorga. " (34g:551)

(Vācu, zviedru — "Es gribētu līdz katorgai.")

"Prosit, tu Jeskapas!"

"Naudas trūkst."

"Kosti, te deg Augstkalns. " (35g:800) (Augstkalns, jauns latviešu zinātnieks, boļševiku okupācijas laikā aplējās ar benzīnu un sadedzinājās. Eksperimentētājs viņu personīgi nepazina.)

"Tralis tu, Koste. Te mūka, te slikti!" (47r:298/9)

(Latgal. — "Trollis tu, Koste. Te moka, te slikti.")

"Koste, richtig stroga. Latve. " (47r:306)

(Vācu, krievu, latv. — "Koste, patiešām bargi. Latve.")

"Mēs hungrig, Koste. " (49g: 107)

(Latv., vācu — "Mēs esam izsalkuši, Koste.")

"Slēpu ziņas. Te slikti. " (42g:681)

"Te slikti, Kostja. " (44r: 156)

"Cik grūti dzīvot! Piemini Kristu. " (47g:354)

"Moskva, mums grūti, grūti! Tack, Kosti!" (1 ar:354/5) (Krievu, latv., zviedru — "Maskava, mums grūti, grūti! Paldies, Kosti!"

"Te nakts, brāli. Te putni deg. " "Kostja, tu tāl!" (44b:671/3)

Savās ciešanās balsis lūdz pēc palīdzības un aizlūgšanas.

"Kosti, palīdzi, palīdzi man!" (25r:461) Sievietes balss:

"Cīrule, lūdzi par mani!" (25r:464) "Cīrule, Kosti!" (turpat)

"Te stāvu nedēļ-nedē/ām, palīdz nokārtot!" (30r:312) Eksperimentētājs vaicā, vai viņš no šejienes, no Zemes esības līmeņa, varot palīdzēt. "Kannstdu!" (40g:546)

"Schwester Dora. Nepamet! — Lūdzam mēs Francijā: nepamet Schwester Dora!" (40g:572)

(Vācu, latv. — "Vari tu!" — "Māsa Dora. Nepamet! — Lūdzam mēs Francijā: nepamet māsu Doru!") "Konci, befrei!" (42g:327)

(Vācu — "Konci, atbrīvo!")

*

Vietumis balsis sniedz ziņas par kāda cilvēka nāves tuvākiem apstākļiem.

Ivars I. nomira zem vilciena. Neviens nezināja viņa nāves īsto cēloni. Nelaiķa vecāki izteica aizdomas, ka zem vilciena I. pagrūdis viņa biedrs. Kāda balss paskaidro: "Nav Ivara. Pakrita pats. " (39r:633) Vēlāk balss atkal piesakās: "Te Ivarīts." (40:012)

Daudzas balsis norāda uz kara apstākļiem, kuri pēc viņu krišanas karā laikam gan vēl aizvien pilda viņu dvēseles. Dzirdam dažus fragmentus no ierakstiem, kas atstāj ļoti drūmu zaldāta pēcnāves dzīves iespaidu.

Vispirms fragments no kāda ieraksta pa radio, kuru nedaudz traucēja mūzikas trokšņi:

"Stakas — Danzig — Taschit — funf gefallen — Leib bedeckt — Komm, Vlle(r) — genau. "

"Bonau — kennen — kennt — den Gulden hat — Mann von Leningrad."

"Slatowitz—einMann —acht—null—einZoll—abreib." "Gotthard Glockennen — eins — zwei — null — halb drei — hundert Seiten — halb null — acht — halb sieben — Nahfront — Nahfront — Halbfront — knallt — Herr Putten — zwo —funf— nah einfach. "

"Adam Chujevskij — Pardon — Air ik Gouverneur — wir — zunden. " (23g:432/43)

(Vācu — "Stakasa — Danziga — Tašita — pieci kritušie — ķermenis apklāts — Nāc, Ulle(r) — tieši tā."—"Bona- va — zināt — zina — ir Gildenis — vīrs no Ļeņingradas." — "Slatovice — viens vīrs — astoņi — nulle — viena colla — sabar." — "Gothards Glokermens — viens — divi — nulle — pustrīs — simt lapaspuses — pusnulle — astoņi — pusseptiņi — tuvā fronte — tuvā fronte — pusfronte — sprāgst — Puteņa kungs — divi — pieci — vienkārši tuvu." — "Ādams Hujevskis — Pardon — Airiks Gubernators — mēs — aizdedzam.")

"Rau, wir Stalingradā, Stalingradā. " (25r:291) (Vācu, latv.—"Rau(dive), mēs Staļingradā, Staļingradā.") Dzirdam balsi, kura pauž savas bailes no nāves: "Zisņ stāvi! Baigā nurnurna. " (25r:296) (Krievu, latv. — "Dzīve, stāvi! Baigā Norna (likteņa dieviete — tulk. piez.).") Kāda balss žēlojas: "fVolga, my wse zabyti. " (26g: 106) (Krievu — "Volga, mēs visi aizmirsti.") "My rabi, my rabi!" (26g: 182) (Krievu — "Mēs vergi, mēs vergi!") "Viena tēva dēli, kauns!" "Attacka, Konstantin!"

"Jetzt Attacka gegen uns, Kosti, Attacka now!" "C'ētaient Ies siempre viel operations. " (23g: 123/34) (Vācu, franču, spāņu — "Uzbrukums, Konstantin!" — "Tagad uzbrukums pret mums, Kosti, uzbrukums tagad!" — "Vienmēr bija daudz karadarbību."

"Raudiv, vernichtet vierundzwanzig unsere Gegen-

menschen, die wir- unter haben. "

"Čort vas poberi!" (31 r:398)

(Vācu, krievu — "Raudiv, iznīciniet divdesmit četrus

mūsu pretiniekus, kurus mēs esam- apakšā." —

"Velns jūs rāvis!")

"Au combat! Longue vita flieht. Han netic man. " (3 lr:579/81)

(Franču, itāļu, zviedru, vācu, latv. — "Uz cīņu! Garā dzīve mūk. Viņš netic man.")

Dažas balsis paziņo, ka aizstāvot eksperimentētāju, piemēram: "Konci, wir aizstāvam tevi pret ungāriem, pret ungāriem." (33g:369/71) (Wir = mēs, vācu)

Ir balsis, kas žēlojas, ka trūkstot bumbu, ka viņu nodarbošanās tām riebjoties utt.

"Kosti dien, liebe du Krieg. " (43g:513) (Vācu — "Kosti dienē, mīli tu karu.") Atsevišķas balsis šķiet nākam no pašreizējā Vjetnamas kara. "Petersons karā Vjetnamā. Nav te taisnības. Darīja man pāri." (42g:420/3)

25. Transporta līdzekļi — Ceļojumi — Vietvārdi

Šeit apkopotie sarunu fragmenti norāda uz transporta līdzekļu pastāvēšanu un to faktu, ka balsis-būtnes "ceļo".

Virkne pārsvarā pazīstamu vietvārdu tiek pieminēta dažādos kontekstos, bieži arī attiecībā uz caurbraukšanu, ierašanos vai došanos prom.

"Mēs braucam pie Raudives ciemā. " (33g: 197) "Wir haben Susa-Busi. " (34g:485) (Vācu — "Mums ir Susa būsi.") "Kostuli, Kostuli, mēs lidojam pa Hollandi. Hollande tomēr pagaidam auksta. Nav labi nolaišanai. " (34g:540/1) "Tāles, aber Kole, slāpes!" (Aber = bet, vācu) "Tūliņ atdzersiesl" "Turi, te Kelpe!" (34g:519/20) "Reisoi wir." (23g:523) "Saphir, reso vi!" (34r:239) (Zviedru — "SafTr, mēs ceļojam!") "A Linda, dar baigi par/i, da varim wir wiederškērsa. " (34r: 119)

(Itāļu, zviedru, latv., vācu — "Lindā, kur baigi runā, mēs varam atkal šķērsot.") "Spičku nav. Fahren!" "Iekšā ir!" "Met Korn!"

"Mēs tencinām, mēs tencinām. " "Ciedaci, Raudive, natt!" (35g:266/78) (Krievu, latv., vācu, zviedru — ""Sērkociņu nav. Braukt!" —"Iekšā ir!" —"Met graudu [degvīnu]!" —"Mēs tencinām, mēs tencinām." — "Ciet acis, Raudive, ir nakts.") "Wir doch ist Stockholmā. " "Dod čoku 'genetim'!" "Kam?"

"Čaplis, Čaplis!" "Ultunal" "Ultuna sten." " Vilken stvr!" "Churagan." (35r:608/10)

(Vācu, latv., zviedru, krievu — "Mēs taču esam Stokholmā." — "Dod čoku "genetim"!" (Genetis = eksperimentētājam nezināms vārds.) — "Kam?" — "Čaplis, Čaplis!"

(= vārds) — "Ultuna!" (= Upsalas priekšpilsēta.) — "Ultuna sten." — "Kuru stūri!" — "Kurgāns.") "VivillParizi."

(Zviedru, latv. — "Mēs gribam Parīzi.")

"Pareizi!"

"Eri-Sund."

"Laid pa pilnam!"

"Gaismo ceļu tu!" (31g:379/84)

"Vila os."

"Jetzt setzet Aufbruch!" "Zollst du mehr? " "Gute Nacht!"

"Martin, wirfahren. Soli ich aussteigen? " (31 r: 133/5) (Zviedru, vācu — "Mēs atpūšamies." — "Tagad dodieties ceļā!" — "Vai tu maksā vairāk muitas?" — "Arla- bunakti!" — "Martin, mēs braucam.Vai man izkāpt?")

Kādu kompāniju dzird sarunājamies tā, it kā tā atrastos eksperimentētāja istabā un tūlīt grasītos aizceļot: "Raudive, ganz schwarz." "Spičkas, Pīter!" "Spičkas ir." "Lempe, warum?" "Cepuri! " "Viskinen." "Sveiks!" "Wir holen ab."

"Tempo wird begehrt. " (31 r:451) (Vācu, krievu, latv., zviedru — "Raudive, pavisam melns." — "Sērkociņus, Pīter!" — "Sērkociņi ir." — "Lempi, kāpēc?" "Cepuri!"—"Mēs spīdam" — "Sveiks!" — "Mēs savācam [līdzi]." — "Ātrums ir kārots.")

Sekojošajā fragmentā priekšstats par ceļojumu parādās sevišķi skaidri:

"Āker Popa."

"Horrore, pazūd!"

"Un bizo!"

"Cīņa habe gort!"

"Gib, Kostule, Kostulīt!"

"Er, Konstantin."

"Vi sollen bombel"

"Oi, oj, schnellst! Popi, dej kennt!"

"Er setzt jau pa deviņiem 'gandiem'. "

"A u, bona jūra, jūca!"

"I go ubernātte."

"A Lorecane."

"Ta tomba!"

"Putina entsetzlich, Konstantin! " "Kosti redz, komm gleich, nu komm!" "Du pāminska Propf!" "Yo pāminska pa Propf. " "Minskana Mitte!" (34g:505/17) (Zviedru, latv., vācu, latīņu, angļu, itāļu, spāņu — "Popa brauc." — "Horrore, pazudi!" — "Un bizo!" — "Cīņu esmu veicis!"—"Dod, Kostule, Kostulīt!"—"Viņš, Konstantin "— "Mums jābombardē."—"Oi, oi, uz ātrāko! Popi, tevi pazīst!" — "Viņš jau liek uz devīto "gandu"," (= grādu?) — "Au, labā jūra, jūra!"—"Es eju pārnakšņot." — "Lorkeinā."—"Paņem kapu līdzi!" — "Šausmīgi putina, Konstantin!" — "Kosti redz, nāc tūlīt, nu nāc!" — "Tu samazini aizbāzni!" — "Es samazinu aizbāzni." — "Samazini vidu!") "Lebe wohl, ich gehe fort. " "Te tev fVest a Nordwest. " "Prieka tev pietrūka." "Tas iet operativ, pat vilki nepaliek te. " " Voyena Tibet." "Ar tautas binokuli." "Dod Nachschub!"

"Alvils Bukes te. " (35r:593/4) (Vācu, latv., izmainīta franču — "Dzīvo sveiks, es eju prom." — "Te tev ir rietumi un ziemeļrietumi." — "Prieka tev pietrūka." — "Tas iet operatīvi, pat vilki nepaliek te." — "Mēs redzam Tibetu." — "Ar tautas binokli." — "Dod papildspēkus!" — "Te ir Alvils Buķis.") "Minska, te Letton!" "Esminsku." (77r:519)

(Zviedru, latv., spāņu — "Samazini, te latvietis!" — "Es samazinu.")

Arī šeit eksperimentētāju bieži sauc vārdā:

"Pareizi, tava Kurzeme raud, Kosti. "

"Pareizi, tā raud!"

"Te Usna, dreh pareiz'l"

"Dunkel!"

"Papīc!"

"Papīksti te tu. " (37r:605/8)

(Latv., vācu — "Te Usna, griez pareizi!" (Usna = pilsētiņas nosaukums Latvijā) — "Tumšs!" — "Papīksti!" — "Papīksti te tu.")

"Kur!and, Raudive!" (40g:446)

*

Balsis bieži piemin Rīgu. "Es gribu tūlit jāt. " "Uz Rīgu tu?" "Kosti, turies!" "Mīla ty." (Ty = tu, krievu) "Mīnus te."

"Raudive, Ļuta!" (38g: 108/13)

(Ļuta = eksperimentētāja skolas draugs, sal. 85. Ipp.) "Rīga!" (39g:382, 42r:294, 46r: 149) "Tev Rīga, neguli!" (37r:335)

Arī Upsalas vārds bieži paradas dažādos kontekstos: "Von Uppsala Jakob. " (36r:553) "Uppsala!" (37r:508, 39g:396, 39r:889) "Te tev Uppsala!" (37r:602)

"Konstantin, te Uppsala, meži te gratis. Te Uppsala, comodo. Skaisti, Kost! Sveiki, tu Kosta. " (39g:608/9) (Gratis = par brīvu, vācu; comodo - ērti, spāņu) "Uppsala, brāļs Haralds!" (Hg: 188) (Iespējams, ka šis izteikums attiecas uz profesora Haralda B. nodibināto brālību.)

"Pasveicini mūs Uppsalā!" (44b:327) "Uppsala fin badet. Kosta, pie tevis skali. " (44b:410) (Zviedru, latv. — "Upsalā ir smalks kūrorts. Kosta, pie tevis skaļi." — Pēdējā norāde droši vien saistīta ar aplamu radio ieregulējumu: skaņas stiprums traucē balsīm izkļūt cauri.)

"Uppsala, te tundra!" (42r:754) "Kāpēc ne Uppsalā? " (47g:027) "Immer Uppsala!" (47g:672) (Immer = vienmēr, vācu) "Ar to Kosti tīri simpātiski. " "Soka dej!"

(Zviedru — "Meklē sevi pašu!" "Sveiki te!"

"Konstantīnu! Te Uppsala, hej, hej!" (38g: 175/201)

"Mūsu Kosti, uzklausi"

"Uppsalā tev jauki goj, Kost. " (42g:482/3)

"Te brāļi no Uppsalas. "

"Uppsalā tomēr gadi. Kost. " (42g:688)

"Tava stundis Uppsalā. " (4r:521)

*

Šur tur tiek pieminēta eksperimentētāja dzimtā vieta Asūne (latgl. Osyna):

"Te Osūna." (35r:849) "Asūne!" (22r:301)

"Osūne gribē līgot pie tēva tava. " (27g:049) "Asūne hort." (35g:587) (Vācu — "Asūne klausās.")

"Osūna, tu dari." (47g:481)

*

No citiem vietvārdiem minēti: Madride; Sigtuna kā raidītājs; Mersta, stacija starp Upsalu un Stokholmu; Lunda; Jelgava; Krocingene; — taču galvenokārt Ikšķile (Uxkūll), latviešu provinces pilsēta, kuru balsis apzīmē par "mūsu fortu".

Daži piemēri: "Madrid!" "Wo wohnt vān? " "Padrezin." (36g:280/2)

(Vācu, zviedru, spāņu, latv. — "Madride!" — "Kur dzīvo draugs?" — "Tēvs zina.")

"Mārsta te, mūs' stacija. " (40g:459) "Lunda, mirst Olga. " (Hr:315) "Jelgava redz. " (40r:287) "Jelgavā samojedu nav. " (42g:045) "Karočij bulvar. Še Krozing. " "Naše bringa! Krozingen weg!" (45g:063)

(Krievu, latv., vācu — "īsākais bulvāris. Te Krocinga." — "Atved mūsējos! Krocingeni prom!")

"Krozingenā būs. Mēs paņēmiens, Koste. "(47g:447) Eksperimentētājs saka, ka esot Bad Krocingenē. Kāda balss iesaucas:

"Pareizi, bratl O Leben!" (43r:185)

(Latv., krievu, vācu — "Pareizi, brāl! O dzīve!")

*

"Ikšķile!" (30r:052, 35g:123,40r:264) "Raudive, Ikškili redz. " (34r:067) "Te Juris neziņā, Ikškile. " (41g:275) "Tja Ikškilīte. Te Ješko sēd un izskaidro vēl. "(43r:074) "Jons, Kosti. — Ikškilē mans forts. " (42g:256) Eksperimentētājs piezīmē, ka gatavojot publikāciju par balsīm; viņš jautā, vai balsu būtnēm nebūtu viņam sniedzamas kādas norādes.

"Jā, nav Ikškile vēl. " (49g:275) "Kosta, tu? Ikškile. — Yo Kosta will. " (47r:656) (Latv., spāņu, vācu — "Kosta, tu? Ikšķile. — Es gribu Kostu.")

26. Spīdola

Par Spīdolu sauc teiksmainu sievietes tēlu. Šis tēls simbolizē gaismu un savas tautas brīvību, un latviešu dzejnieki (Pumpurs, Rainis) to padarījuši par simbolu latviešu sievietei vispār.

Balsu pētniecības kontekstā Spīdolas vārds parādījās šādā veidā:

Eksperimentētājs, sekojot F. Jirgensona padomam, centās dabūt sev "viņsaules asistenti". Šāda asistente, vārdā "Ļe- na", sadarbojās ar Jirgensonu.

Kāda ieraksta laikā eksperimentētājs jautā, vai Ļena nevarētu būt viņa asistente. Sievietes balss:

"Ich weigere mich. " (20g:699) (Vācu — "Es atsakos.") "Lena nach Armee, Lena nevar būt!" "Konstantin, horst du Lena? " (25r:204) (Vācu, latv. — "Ļena uz armiju, Ļena nevar būt!" — "Konstantin, vai tu dzirdi Ļenu?")

Tad Ļena pazuda pavisam, un viņas vietā pieteicās cita sievietes balss:

"Spīdola tava palīdze!" (20r:428) Tātad tagad darbojās "Spīdola", pildot savu noteikto funkciju eksperimentos. Tikai vēlāk eksperimentētājs konstatēja, ka viņai gan ir zināma loma ierakstos, taču, sadarbojoties ar Spīdolu, nākas veikt zināmas manipulācijas ar radio, kas ierakstu stingru kontroli dara neiespējamu.

Pakāpeniski parādījās citas balsis, kas pieprasīja, lai ieraksti nemainīgi notiktu vienā, noteiktā radiovilnī. (Sal. "Tehniski jautājumi", 215. Ipp.) Lai apietu tiešus raidījumus, eksperimentētājs izmanto tādus radioviļņus, kas veido "brīvu telpu" starp divām raidstacijām. Šī ierakstīšanas tehnika gan prasa ilgu un pacietīgu treniņu, taču šķiet apmierinām balsis- būtnes vairāk par indikācijām, kuras ierakstu veikšanai sniedz Spīdola. Daudzkārtējie eksperimenti, kas veikti kopā ar līdzstrādniekiem, pierāda šīs metodes pareizumu: lai kontaktētos, balsīm vajadzīgi brīvie radioviļņi, kas rodas starp divām raidstacijām. Domājams, ka nākotnē varētu izveidot "balsu raidītājus", atbilstoši Sanktgallenas fiziķa Alekša Šneidera uzskatam.

Taču "Spīdolas" problēma ar to nekādā gadījumā nav atrisināta. Aiz šī vārda slēpjas ar apziņu apveltīta balss-būtne, kura kā garīgs princips var parādīties zem daudzām maskām un vārdiem.

Seko daži piemēri, kuros "Spīdola" — akustiski — apliecina savu eksistenci; pat ja viņas vārds nav tieši pieminēts, pēc runas veida tomēr nojaušams, ka balss īpašniece ir viņa. "Konstantin, horch!" (22r: 134) (Vācu — "Konstantin, klausies!") "Viel Quatsch! Furchtbar, furchtbar!" (23g:040) (Vācu — "Daudz blēņu! Šausmīgi, šausmīgi!" — Šie vārdi attiecas uz traucējošiem radio trokšņiem ierakstā.)

"Tagad Aufnahme, tagad jauna Aufnahme!" (23g:257) (Šis teikums tiek variēts astoņas reizes pēc kārtas. — Latv., vācu — "Tagad ieraksts, tagad jauns ieraksts!") "Achtung, schlieji aus! Tot schldgt!" (23g:470/2) (Vācu — "Uzmanību, izslēdz! Sit nost!") "Ich danke, mīlulīt, muns mīlulīt. Ich bin Leiterin. " (28r:629/32)

(Vācu, latgal. — "Es pateicos, mīlulīt, mans mīlulīt. Es esmu vadītāja.")

Kāda ieraksta sākumā eksperimentētājs saka: "Mīļā Spīdola, pārņem vadību!" Uz to sievietes balss atbild:

"Ja, ich ubernehme, mit vielem Dank!" (35g:587) (Vācu — "Jā, es pārņemu, liels paldies!") Kas ir šī Spīdola? — Reiz eksperimentētājs viņu ierakstot uzrunā: "Mīļā Spīdola…" "Ich bin da!" (Vācu — "Es te esmu!") Eksperimentētājs: "Vadi tagad tālāk…" "Jag Schwester bin. " (35r: 148)

(Zviedru, vācu — "Es esmu māsa.")

*

"Liebe dich." (35r:280) (Vācu — "Mīlu tevi.")

*

Eksperimentētājs atkal uzrunā Spīdolu: "Mīļā Spīdola, ja vari, lūdzu, parunājies ar mani."

"Hast schon du!"

(Vācu —"Tev jau ir!")

Eksperimentētājs: "Tavi draugi ir te."

"Fast neviens! Tumbelarum!"

(Vācu, latv. — "Gandrīz neviens! Tumbelarum!")

Eksperimentētājs uzrunā Margaretu.

"Kā kāds ubago! Kā vispār valdzināt? "

"Kā pops!"

"Kas, Koni? Kosts ir vitne. " (35r:501/12)

(Latv., zviedru — "Kas, Koni? Kosts ir liecinieks.")

*

Mikrofona ieraksta laikā eksperimentētājs mēģina ierakstu pārslēgt uz radio. "Warte, spāter!" "Spāter, gaid!"

(Vācu, latv. — "Pagaidi, vēlāk!" — "Vēlāk, gaidi!") Eksperimentētājs lūdz balsu būtnes viņam palīdzēt. "Nomierinies, te Erde oben. " (36r:322)

(Latv., vācu — "Nomierinies, te augšā ir Zeme.")

*

Eksperimentētājs: "Liels paldies!"

"Lūdzu!" (36r:230)

"Vi ventarpa dej. " (tuipat:238)

(Zviedru — "Mēs gaidām tevi.")

*

Eksperimentētājs: "Es ar viņu (Spīdolu) lepojos."

"Einmal richtig. " (36r:613)

(Vācu — "Vienreiz pareizi.")

"Warte, te māmuļa, warte!" (37r:403/4)

(Vācu, latv. — "Gaidi, te māmuļa, gaidi!")

"Warte, spāter!" (turpat:397)

(Vācu —"Gaidi, vēlāk!")

*

Eksperimentētājs vaicā Spīdolai, vai viņa nevarētu pastāstīt, kā īsti viņas pasaulē izskatās.

"Nevaru tagad, Raudive, esmu Osūnē. " (42g:252) Kādā ierakstā eksperimentētājs paziņo par savu klātbūtni. Balss pārtrauc:

"Nachts miide. Es mīlu tevi. Spīdola. Gute Nacht, gute pirts!" (turpat:367)

(Vācu, latv. — "Naktīs ir nogurums. Es mīlu tevi. Spīdola. Labu nakti, labu pirti!")

Eksperimentētājs piezīmē, ka Spīdola esot viens no viņa tuvākajiem "tās puses" draugiem.

"Tici vēl, Raudive! Kostja, Spīdola tova māte!" (42g:528)

Spīdola tātad slēpj sevī divas sievišķas pirmvaras — māsu un māti.

*

Kādā ierakstā ap diviem naktī eksperimentētājs uzrunā Spīdolu.

"Rīts, naktīs guļ!"

Eksperimentētājs uzrunā Radio Pēteri.

"Aļožs gul. Weifi Petrautzki. Schweig! Johns Nulle

hilft."

(Latv, vācu—"Aļoša guļ. Petraucka zina. Klusē! Džons Nulle palīdzēs.")

Eksperimentētājs: "Protams, ka ar laiku un praksi šīs grūtības pārvarēs."

"Ir praksis. Tagad guli!" (42r:897)

*

Lai gan eksperimentētājs distancējās no Spīdolas principa, taču šī balss vēl joprojām liek sevi manīt. Kādā no turpmākiem ierakstiem eksperimentētājs pauž vēlmi pēc Spīdolas palīdzības. Sievietes balss: "Immer, Raudiv'!" (46g: 148) (Immer=vienmēr, vācu)

Arī šī mikrofona balss apliecina Spīdolas pastāvēšanu: "Pamīru, Spīdola, ar labu. " (47g:480) (Pamīru=pamieru, latgal.) "Efir! Diriģē Spīdola. " (53g:505) (Krievu, latv. — -'Ēteri! Te diriģē Spīdola.")

27. Tehniski jautājumi

Radio — Radars — Raidstacijas

Kas var galīgi atrisināt balsu jautājumu? Uz to kāda balss skaidri atbild:

"Bescheid ar technikiem izšķirs. " (33g:650) (Vācu, latv. —"Šo jautājumu izšķirs kopā ar tehniķiem.") "Koste, tu? Un momento, technikis tja. Kosti, Technik wichtig." (49g:254)

(Latv., itāļu, vācu — "Koste, tu? Mirklīti, te ir tehniķis. Kosti, tehnika ir svarīga.") "Brāli!"

"Verfolgestdu Technik? Wie knappi da siehst!" (1 ar255,262) (Vācu — "Vai tu sekoji tehnikai? Cik vāji tu redzi!") Balsis bieži sniedz tehniskas norādes. Taču gadās arī, ka tās eksperimentētāju nosoda — viņš neprotot tikt galā ar ierakstiem. Šis materiāls mūs vēlreiz pārliecina par balsu partnerattiecībām ar eksperimentētāju un viņa līdzstrādniekiem. (Sal. 14. un 17. nodaļu, 129. un 157. Ipp.) "Uzstādi pareizi!" (35g:626) "Kostja har startat unter Ton. " "Tempo vi noch har. " (35r:319) (Zviedru, vācu, itāļu — "Kostja ir sācis zem [vajadzīgā] toņa." — "Laiks mums vēl ir.") "Slikti stūrē!" (43r:525) "Konstantin, trudnosti slušat hier. " (35r:625) (Krievu, vācu — "Konstantin, šeit ir grūti klausīties.") Otrādi:

'' Wir lysen auch. Kosta, gut! Nikolajs te. HierSleņka " (41 g:915)

(Vācu, zviedru, latv. — "Mēs ari klausāmies. Kosta, labi! Nikolajs te. Te Steņka.")

Kādā mikrofona ierakstā eksperimentētāju aicina runāt zviedriski:

"Tala svenska!" (42g:128)

*

Balsis-būtnes seko ierakstiem ļoti rūpīgi. Pārslēdzot no radio uz mikrofonu, balss jautā: "Vai tu beigsi?" (46g:380) "Tava lente vibrē, Konstantin!" (39r:471) Eksperimentētājs ziņo: "Tagad otrais kanāls…" "Kanal dwa! Jag vet, Kosta. Tala padre. " (Vācu, krievu, zviedru, spāņu — "Otrais kanāls. Es zinu, Kosta. Tēvs runā.")

Eksperimentētājs atrodas viesnīcas numurā Heidelber- gā. Ieraksts notiek pa mikrofonu.

"Mēs kustinām. Tu labi trāpi. "

Vēlāk eksperimentētājs piezīmē, ka viņam neesot radio.

"Mēs to zinām. " (38g:438/9)

Šo fenomena neatkarību no laika un telpas apliecina arī sekojošais izteikums: sakarā ar ierakstu Vircburgā (15.5.1966.) eksperimentētājs jautā, vai laikam un telpai esot kāda nozīme. "Keine Rolle! Margaret, Kostja!" (39r:394)

(Vācu — "Nav nozīmes! Margareta, Kostja!")

*

Vai paļauties vairāk var uz radio balsu vai uz mikrofona balsu teikto? Šo jautājumu eksperimentētājs uzdevis bieži. Protams, no pētnieka viedokļa tam nav nozīmes. Balsu autentiskumu nosaka galvenokārt valoda, saturs, ritms — īsāk, tās pazīmes un īpatnības, kas raksturo balsu fenomenu. — Pašas balsis jau kopš paša eksperimentu sakuma veļas radio ierakstus. Šo vēlmi tās mēdz paust ļoti intensīvi.

"Bitte, Radio!" (24g:487) (Vācu —"Lūdzu, radio!") "Pa druskai nur dureh Radio. " (34r:053) (Latv., vācu — "Pa druskai tikai pa radio.") "Laid tikai radio!" (35g:673) "Lobokpa radio!" (40r:382) "Runāt radio! Kosti, tu vārti!" (47g:626/8) "Pa radio!" (36g:107) (Zviedru — "Pa radio!") "Maita tāds, radio kopla!" (42r:652) (Latv, zviedru — "Maita tāds, radio ieslēdz!") Eksperimentētājs piezīmē, ka tagad sekošot ieraksts pa mikrofonu.

"Žāl, Kosta. Trost!" (35r:887) (Latgal, vācu — "Man žēl, Kosta. Mierini!") "Durch Radio mēs pieņemam. Te Technik. Der liebste Konstantin!" (36g:550)

(Latv., vācu — "Pa radio mēs pieņemam. Te tehnika. Vismīļākais Konstantins!")

Eksperimentētājs pārtrauc radio ierakstu un pārslēdz uz mikrofonu. Te kāda balss ar vieglu ironiju vaicā: "Radio taupi tu? " (42r:346) Cita balss sniedz norādi: "Kosti, dežurē pa Radio!" (turpat:571) (Pā=pa, zviedru)

Kā redzams no minētajiem piemēriem, balsis norāda eksperimentētājam turēties pie radio ierakstiem; tās dara to tik noteikti, kā to var tikai saprātīgas būtnes. No otras puses, kā jau agrāk varējām konstatēt, balsis pievērš eksperimentētāja uzmanību tam faktam, ka pašas izmanto radio. Vēl viens piemērs, kas to apliecina:

"Tesna te! Te radio, Koste. " (39r:888) (Krievu, latv. — "Te ir šauri! Te radio, Koste.") Šis izteikums ir īpatnējs:

"Nur auf Radio! Er sprach nur deutsch per Radio. Deutsche Freunde, Marzipan!— Welche Freunde, Marzipan? Welche Freunde? " (42g:412)

(Vācu — "Tikai pa radio! Izmantojot radio, viņš runāja tikai vāciski. Vācu draugi, Marcipāni — Kādi draugi, Marci- pān? Kādi draugi?" (42g:412)

(Veicot ierakstus, eksperimentētājs tik tiešām lielākoties runāja vāciski.)

*

Ja ieraksta laikā eksperimentētājs manipulē ar radio, tas rada traucējumus, un balsis uz to reaģē kategoriski: "Paliec uz noteiktu staciju!" (3 lr:658) "Kosti, turies uz vietas!" (37r:604) "Kosti, brauc pa vidū!" (42g:770) "Kosti, dej te pa vidū!" (3 lg:569) "Kosta, pagaid!" (37r:614) "Tava, tava … dzird slikti!" (turpat:615) "Kosti, venta! Jēzups." (44b:670) (Zviedru — "Kosti, pagaidi! Jēzups.") "Berore inte med Sender!" (41 g:915) (Zviedru, vācu — "Neaizskar raidstacijas vilni!") Ja eksperimentētājs meklē citu staciju, balsis to sajūt kā "bizošanu" vai "plivināšanos". "Bizoj!" (39r:726) "Kostuli, tu? "

"Viņšpar ilgi 'flurdē' vorbeil" "Kosta kustas. Bose te pa mej." (42g:719) (Latv., vācu, zviedru — "Kostuli, tu?" "Viņš pārāk ilgi "flurdē" garām." — "Kosta kustas. Te uz mani dusmojas.") Bieži balsis runā par "radaru". "Das Radarproblem." (Vācu — "Radara problēma.")

"Konstantīnus tak radars. " (45g:447) "Pats radars." (44b:312) "Radars, Koste!" (47r:675) No vārda "radars" tiek izveidots neoloģisms: "Es šaubos 'radatūrā '. " (42g: 168)

(Droši vien ar to domāti radioviļņi.)

*

Mēs jau pieminējām, ka balsis cenšas nodibināt kontaktu un neatlaidīgi meklē to. Kontakta nodibināšanu starp abām pasaulēm tās vērtē kā "dižu darbu".

Dalībnieks G. I. pieprasa, lai neredzamie viņam kaut ko pateiktu.

"Wir mūhen!"

(Vācu — "Mēs cenšamies!")

Pēc tam eksperimentētājs jautā, vai viņam no "tās puses" varētu sniegt precīzākas norādes. Mēs dzirdam šādu simbolus saturošu teikumu:

īkšķi tu gribi, Lamm? " (42g: 164) (Lamm=jērs, vācu) Konkrētāki ir šie izteikumi: "Raudiv', wir kontakten. " (35r:330) (Vācu — "Raudiv', mēs kontaktējam.") "Wir suchen Kontakt. " (35r:351) (Vācu — "Mēs meklējam kontaktu.") "Wir vvūnschen, Kosti, Kontakt. " (35r:409) (Vācu — "Mēs, Kosti, vēlamies kotaktu.") "Raudive, Kontakt! Stop mūziku!" (24r:035) (Latv., vācu — "Raudive, kontakts! Apturi mwziku!") "Hallo, Kontakt! Stalin, damoj!" (Gg:365)

(Vācu, krievu — "Hallo, kontakts! Staļin, mājās!")

*

No balsu teiktā iespējams precīzi izsekot pārsteidzošam faktam — "tās puses" raidstaciju pastāvēšanai. Saņemtā informācija norāda uz to, ka ir dažādas balsu-bi/tņu grupas, no kurām katra lieto pati savu raidstaciju. Eksperimentētājs šo fenomenu reģistrējis vairākos simtos gadījumu un attiecīgajiem ierakstiem organizējis ekspertu noklausīšanos.

Sekojošie piemēri rāda, ka balsīm-būtnēm nākas izmantot ne tikai pašām savu raidītāju un uztvērēju, bet arī sava veida elektronisko tehniku. Turklāt atkal rodas iespaids, ka runa te par būtnēm, kas rīkojas apzināti un cenšas veidot kontaktu ar eksperimentētāju.

"Studio Kelpe. Konstantin, unser Ehre. " (22r:307) (Vācu — "Kelpes studija. Konstantin, mūsu gods.") "Kelpe tepat." (22r:457) "Raudive, Kelpe!"

"Hallo, Rundfunk Kelpe, Kelpe!" (23r:465) (Vācu — "Hallo, radio Kelpe, Kelpe!" "Vi hjdlp." (turpat:568) (Zviedru — "Mēs palīdzam.") "Konstantin, hier Kelpe. Siedlung 'Ny-bron', weit entwickelt." (turpat:580)

(Vācu — "Konstantin, te Kelpe. Nibronas apmetne, stipri attīstīta.")

"Wir helfen Zenta. " (turpat:587)

(Vācu — "Mēs palīdzam Zentai.")

"Unser Kostja, unser Kostja, Kelpe!" (24r:022)

(Vācu — "Mūsu Kostja, mūsu Kostja, Kelpe!")

"Kelpe, Kelpe, Kelpe! Konstantin, dzirdēju." (turpat:033)

Šim ziņojumam tūlīt seko balsu saruna:

"Kostja, hier Erik Frick-Stengel. "

"Kittell"

(Vācu—"Kostja, te Ēriks Friks-Štengelis."—"Kitels!")

"Tie mani biedri."

Sievietes balss:

"Mīli 'Burschaft'."

(Latv, vācu? — "Mīļa "brālība".")

Sievietes balss:

"Hitler!"

Vīrieša balss, mazliet klusāk: "Hitler! Hitler!"

Tā pati vīrieša balss:

"Unser Partie, unser Partie, unser Partie!"(24r:038/53)

(Vācu — "Mūsu partija, mūsu partija, mūsu partija!")

Balsu koris sauc:

"Hitler, unser Fūhrerl"

(Vācu — "Hitlers, mūsu vadonis!")

Klusa balss:

"Konstantin, paslikti!" (turpat: 125) Ierakstam traucē mūzika. Tad dzird vīrieša balsi: "Hitler, Konstantin!" (turpat) "Konstantin, tev Kelpe hjālpe. " (40g:328) (Latv., zviedru — "Konstantin, tev Kelpe palīdz.") Eksperimentētājs uzsāk teikumu: "Mani mīļie draugi…" Uz to kāda balss:

"Meine du Kelpe? Lettische normē! Sak Dank! Te māte." (42g:724)

(Vācu, latv. — "Vai tu domā Kelpi? Normē latvisko! Pateicies! Te māte.")

"Tais tiltus Kelpe. " (43r:099)

"Mēs, Kelpe, palīdzam. " (43r:176)

*

Jau pētījumu sākumā eksperimentētājam kāda balss norādīja uz "Radio Pēteri". Tāpat kā "Kelpes studijai", šim raidītājam ir svarīga loma.

"Radio Peterl" (23r:020) "Peter!" (turpat:021)

"Peter, Kosti, unser Studio, unser Studio!" (23r:644) (Vācu — "Pēteris, Kosti, mūsu studija, mūsu studija!") "Radio Peter!" (30g:237, 39g:330) "Konstantin, Pīters." (39r:350) "Otto Mainz, Peters Pfarrer. Katoļiem aizliegts piedalīties, Kostja." (turpat:669)

(1. teikums vācu — "Oto Maincs, Pētera mācītājs.") "Konstantin, wirwollen dir helfen. Radio Peter. "(23n565/6) (Vācu — "Konstantin, mēs gribam tev palīdzēt. Radio Pēteris.")

Neko sliktu nenojauzdams, eksperimentētājs ziņkārīgi noklausījās abu raidstaciju balsis un izmantoja tās savu pētījumu paplašināšanai. Kādu ritu atskanēja balss:

"Guten Morgen. Bitte, du zusammen wdhlen Fiihrer und dažu Stellung zu nehmen. " (25g:037/9)

(Kļūd. vācu — "Labrīt. Lūdzu, tu kopā izvēlēties vadītāju un paust savu nostāju.")

Nedaudz vēlāk dzird citu balsi: "Bitte, studio zu wāhlen!" (turpat:041) (Vācu — "Lūdzu, izvēlēties studiju!") Tad seko kāda drauga balss:

"Mierā, suns jau guļ. Loorits, dein Freund. " (turpat:042/3) (Latv., vācu — "Mierā, suns jau guļ. Loritss, tavs draugs." — Loritss (sal. 89. Ipp.) bija igauņu profesors un strādāja Upsalas universitātē.) Sievietes balss: "Tici!" (turpat:044) Nu pieslēdzas "Kelpes studija": "Hier Kelpe, hier Kelpe! Wāhle, wčr7?/e/"(turpat:045/8) (Vācu — "Te Kelpe, te Kelpe! Izvēlies, izvēlies!") "Konstantin, wāhle!" (turpat:049) (Vācu — "Konstantin, izvēlies!") Starp dažādām balsīm nu izraisās cīņa: "Skeptikis!" (turpat:058) "Šaubies!" (turpat:061) "Visam tici!" (turpat) "Konstantin tici! Tava māte. " (turpat:066) "Konstantin, tava māsa." "Konstantin, tova māte!" "Raudive, tici! Margarete. " (turpat:068/70) Nedaudz vēlāk vēl dzirdam: "Kelpe-Studio, wir sind Freidenker. " (25g: 102) (Vācu — "Kelpes studija, mēs esam brīvdomātāji.")

Zīmīgi, ka pēc šīs strīdīgās sarunas kāda balss atgādina: "Mierā! Mieru, mierā, mieru! Golvu!" (turpat: 157/60) Tā kā eksperimentētājs izšķīrās par "Radio Pēteri", nākamajā ierakstā Kelpes raidstacijas balsis viņam draudēja: "Mēs bringa till styrelsen dir. " (25g:367) (Latv., zviedru, vācu — "Mēs tevi vedīsim valdes priekšā.')

"Verteidige Jude Lielupes mežā!" (turpat:370) (Vācu, latv. — "Aizstāvi ebrejus Lielupes mežā!" — Hitlera laikā šajā mežā noslepkavoja tūkstošiem ebreju.) Tālāk starp divām balsīm veidojās šāda saruna:

1.  balss: "Er — Christ!" (Vācu — "Viņš — kristietis!")

2.  balss: "Netrūka."

1. balss: "Latviešu sabiedris ir. "

(Latv. —"Viņš ir latviešu sabiedrības biedrs." "Sabiedris" ir neoloģisms, kas veidots no vārda "sabiedrība".)

2. balss (aizkaitināti): "Nulle! Ich torkar ihn von Innen- stelle. Žebrē hineinfāhrt ihn, hinein in vorne, sazvērnieku!"

(Vācu, zviedru, latv. — "Nulle! Es viņu izkaltēšu no iekšlietām. Žebrē viņu ievedīs iek-ā, priekšā iekšā, sazvērnieku!")

1. balss: "Viņš piedod mums. "

2.  balss: "Wot, barski dzīvo šis!" (Krievu, latv. — "Lūk, kundziski dzīvo šis!")

l 'rnlss: "Es wundert mich, das Cityēn schwedisches Staat." (Vācu — "Mani izbrīna zviedru valsts "cityēn".") 2. balss: "Tu.nba!" ("Kaps!''j

1. balss: "Viņš ir katoļticīgs, aber torr. "

(Latv., vācu, zviedru—' Viņš ir katoļticīgs, bet sauss.")

2.  balss: "Te Hitlers! (25g:427/38,467)

Tuvāk ieraksta beigām mēs dzirdam divas balsis noslēdzam šo diskusiju:

"Nebij miera! Nebij miera!"

"Mūsu mīļā Mauriņa ir Raudives sargeņgelis. " (turpat:471/3)

Strīds vēlāk uzliesmo vēlreiz: "Pīter hier, nebaries Kosti! " (31 g: 161) (Latv., vācu — "Pīters te, nebar Kosti!") "Pieter! Auf Ihre Aufnahme wo!len wir stārken dir!" (3 lr: 142)

(Vācu — "Pīter! Uz Jūsu ierakstu gribam mēs stiprināt tevi!" — Pievērsiet uzmanību teikuma konstrukcijai!)

"Konstantin, pateicos. Netic viņiem! — Nācis!" (turpat) (Nacis=nacisti, latv. no vācu)

" Viss te Kelpe ekspidē. Te nav Pēters. Netic! Kelpe. " (35g:366)

(Ekspidē = ekspedē, nosūta; latv.) "Pēters ir." (42r:809)

"Goethe bro. Vairāki Sender. " (turpat:033/5) (Zviedru, latv., vācu —"Gētes tilts. Vairāki raidītāji.") "Sigtuna raida." (44b:240) "Arvidi klusē. Irvini klusē. " (44r:025)

līdzstrādnieku veikto ierakstu rezultāti

Eksperimentētājs ir veicis virkni izmēģinājuma ierakstu, kuros daļēji pats bijis klāt, daļēji nē. Cilvēki, kas piedalījās eksperimentā, cits no cita ievērojami atšķīrās pēc savas garīgās ievirzes, profesijas un attieksmes pret fenomenu.

Iespēju robežās dalībnieki eksperimentu rezultātus tūdaļ noklausījās un verificēja. Protams, ka vēlākas detalizētas izpētes laikā šajos ierakstos tika konstatēts ievērojami vairāk balsu. Savādā kārtā vietumis ierakstos vēl parādījās A grupas balsis, kuras dalībnieki pirmās noklausīšanās laikā nebija uztvēruši.

Bieži vien grūtības izraisīja trūkstošā valodu prasme. Balsis viena teikuma ietvaros bieži izmanto līdz pat sešām valodām. Dalībnieki, kas prot tikai vienu valodu, bez eksperimentētāja klātbūtnes nespēja balsis identificēt. Kā jau tika teikts ievadā, jebkuras valodas vārdus balsis pārveido saskaņā ar saviem likumiem, galvenokārt laikam gan, lai teikumu varētu izteikt stingri noteiktā ritmā, piemēram: "Deutsche wir hier — Kāmpferi wir." (48g:149) (Kļūd. vācu — "Vācieši mēs te — cīnītāji mēs.")

Teikumi lielākoties ir akustiski skaidri, bieži vien piemēroti dotajai situācijai. Uzrunātās personas daudzos gadījumos nosauc savu vārdu vai arī uzrunā dalībniekus vārdā vai uzvārdā.

Šī eksperimentu virkne izdzēš pēdējās šaubas par to, ka balsu gadījumā varētu būt runa par akustiskiem māņiem. Otrkārt, ņemot vērā eksperimentu dalībnieku lielo skaitu, iespējams droši izslēgt patoloģiskas izcelsmes faktorus, kādus mēdz piedēvēt spiritistu nodarbībām.

Dzirdētā materiāla atbilstība akustiski fizikālajiem vārdu veidojumiem nevainojami pierāda balsu fenomena eksistenci.

Šī eksperimentu virkne akcentē iepriekšējās nodaļās aprakstītos jaunos faktus, kuri parapsiholoģijā varētu intensificēt diskusiju par "šīspasaules" un hipotēze par neapzināto "viņpasaules" (hipotēze par relāciju) jautājumiem.

Pievēršanās balsu fenomenam ļauj no parapsiholoģijas jomas izslēgt daudz tukšas runāšanas un filozofēšanas, nodrošinot brīvu telpu pētījumiem.

Protams, šī eksperimentu virkne ar Tālāk aprakstītajiem 27 eksperimentiem nav noslēgta, un tā tiek cītīgi turpināta. Lielāka izpratne un pastiprināts atbalsts no iestāžu un speciālistu puses būtu noderīgi, lai palielinātu testu skaitu un pilnīgotu līdz šim izstrādātās darba metodes.

1. eksperimentālais ieraksts

Tībingene, 1966. gada 14./15. jūnijs Dalībnieki: Dipl.-Phys. Bernhards Veiss, Gerda Veisa kundze, elektroniķis Šaps.

Eksperimentētājs brauca uz Tībingenu piedalīties apspriedē par balsu fenomenu. Tikšanās laikā tika veikti vairāki ieraksti. Turpinājumā mēs atspoguļosim pirmā ieraksta rezultātus, pievienojot tiem balsu pētniecības problēmām veltītas sarunas kopsavilkumu.

Ierakstus nekavējoties noklausījās, pie kam G. Veisa kundze īpaši izcēlās ar patstāvīgu, labu saklausītspēju. Tikai vēlāk rezultātus analizēja, un eksperimentētājs un citi dalībnieki tos vairakkārt pārbaudīja. Parbaudes veica Dr. med. Reinke no Badenveileras un elektromeistars Fēlikss Šērers no Freiburgas.

*

Pirmajā eksperimentālajā ierakstā parādās daudzas balsis, kas pauž paranormāliem datiem tipisku saturu. Daži piemēri: Eksperimentētājs vaicā, vai balsis nevarētu sniegt mums radikālas, viennozīmīgas norādes.

"Mēs nevaram. Raudive, turpina!" Tālāk mēs dzirdam šādas balsis, ko dalībnieki patstāvīgi verificē.

"Tev zwingen. Postulē tev, mēs pie IVeiss. " (Hg:210) (Latv., vācu—"Tev piespiest. Postulē tev, mēs pie Veisas.") "Gerda, Gerda! Nur lietišķi!" (turpat: 112) (Vācu, latv. — "Gerda, Gerda! Tikai lietišķi!" — Šis izteikums varētu attiekties uz Gerdu V. Kundzi.) "IVeiss, tēvs dzīvs. " (turpat: 119) "Gerda mufi mithoren. " (turpat: 121) (Vācu — "Gerdai arī jāklausās.") "Kosti. Radio gehort. " (turpat: 123) (Vācu — "Kosti, radio klausījāmies.") "Ich komme von dem Vater. — Te Vater. — Ihr Herz. " (turpat:205/8/12)

(Vācu, latv. — "Es nāku no tēva.—Te tēvs.—Jmsu sirds.") "Te Bernhard." (turpat:270)

Pārbaudot ierakstu vēlreiz, bija dzirdama virkne balsu, kuras iepriekšējās klausīšanās laikā netika uztvertas: "Fridrihs te pa dej. " (turpat: 106/7) (Latv., zviedru — "Fridrihs te ar tevi.") "Pasauc Gerdu!" (turpat)

"Kosta, pastuderē Ostrovu! Hitleri arī. " (turpat: 118) "Konstantin, te Vladislavs. Tu mani pazini Krāslavā. " (turpat: 123)

(Šī balss diemžēl attiecināma uz C grupu, taču trenēta auss to uztver gluži labi. Vladislavs bija eksperimentētāja skolas draugs Krāslavā.)

Ieraksta beigās dz,irdamas daudzas citas balsis, kas vairāk vai mazāk attiecas uz eksperimentētāju, dažas uz Gerdas kundzi un Veisa kungu. Kopiju izgatavošanai šīs balsis ir maz piemērotas, jo to dzirdamība lielākoties ir Tālāka par B līmeni.

*

Magnētiskajās lentēs vienmēr ir daudz vairāk balsu, nekā cilvēka auss spēj uztvert. Lai tās noklausītos, ļoti piemērots būtu skaņas spektrogrāfs vai balss printeris, kas magnētiskajā lentē ieraksta precīzu balss un skaņas ainu un atskaņo attiecīgās balss laiku, frekvenci un stiprumu labāk, nekā tos spēj reģistrēt cilvēka auss. Iespēja kļūdīties šajā gadījumā ir tikpat kā izslēgta, jo viena cilvēka balss nekad nelīdzinās otra cilvēka balsij.

*

Starp citu, eksperimentētājs ar diplomēto fiziķi Veisu apsprieda mikroviļņu akustikas jautājumus. Šī speciālā pētniecības nozare nodarbojas ar elastīgajām svārstībām cietos ķermeņos, kuru frekvence ir lielāka par gigahercu. Eksperimentētājs uzskata, ka balsu fenomena pētīšanā būtu jāiesaistās arīakustiķiem un elektrotehniķiem. (Šeit protokolētās izmēģinājumu virknes turpinājumā šis nosacījums tika izpildīts.)

Turpmākajās rindās mēs veicam kopsavilkumu diplomētā fiziķa Veisa un eksperimentētāja sarunai, kas dokumentēta magnētiskajā lentē.

Veisa kungs pie savām zināšanām nonācis gan saistībā ar trīs nedēļas ilgušajiem pētījumiem, ko veicis pie Fridriha Jirgensona, gan arī pats izdarot ierakstus. Dažus no saviem ierakstiem viņš atskaņoja eksperimentētājam, kurš daļēji spēja verificēt balsu eksistenci. Abi sarunas biedri ir vienisprātis par to, ka fenomenu pagaidām nav iespējams izskaidrot, bet vienīgi aprakstīt. Tam iespējams piekārtot nemainīgas skanējuma pazīmes. Lai izvairītos no gadījuma rakstura rezultātiem, ir nepieciešama eksperimentāla pētniecība. Ja paranormālo datu parādīšanās aizvien atkārtotos, tad tie kā tādi arī būtu verificējami. Tā, piemēram, kāda pie diplomētā fiziķa Veisa veikta ieraksta beigās mēs dzirdam: "GuteNacht. "(vācu — "Arlabunakti.") Un, kad Gerdas kundze nodziedājuši dziesmu, kāda balss saka: "Det war hūbsch." (vācu — "Tas bija jauki.") Šo pēdējo balsi visi dalībnieki dzirdēja vienlaikus un spēja to fiksēt kā pastāvošu. Balsu apsveicināšanās fenomens (ar "Gute Nacht", "Guten Tag", "Bonjour", "Zdravstvuj" utt.) atkārtojas simtos gadījumu un iztur visstingrākās analīzes. Veisa kungs piezīmē, ka šis fenomens viņu izbrīnījis, un, "ja tas nebūtu Raudives kungs", tad viņam būtu radušās aizdomas par kaut kādu triku. Viņš piemetina: "Tas taču tika ierakstīts manā klātbūtnē."

Pēc tam tiek apskatīts jautājums par to, kāda nozīme ir klātesošajiem. Eksperimentētājs piezīmē, ka klātesošajām personām ir zināma loma kontakta izveidošanā, taču ka šī "kontaktpersona" var būt ikviens. Galvenokārt tam esot nepieciešama labi trenēta auss un precīza noklausīšanās tehnika.

Veisa kungs: "Ārpus iekavām jāiznes viss, kas eventuāli varētu nākt no radio." Eksperimentētājs: "Tas ir priekšnoteikums un nepieciešamība, jo citādi fenomens nevar izpausties tīrā veidā."

Veisa kungs turpina: "Ja ir konstatējama fenomena at- kārtojamība un tam piekārtojamas nemainīgas skanējuma pazīmes, tad sagadīšanās moments ir ārkārtīgi maz ticams." Eksperimentētājs: "Tātad mums jāatrod metode, lai no kolosālā daudzuma balsu informācijas, kas atrodama šādā ierakstā, izsecinātu būtiskus kritērijus, kas kopīgi visām iespējamām dzirdētā procesa izpausmes formām; visas izziņai nebūtiskās nianses jāatmet, tā, lai visbeidzot paliktu pāri tāda informācija, kas sastāv tikai no atpazītā satura un ir identificējama ar skaņu simbolu palīdzību." (Atbilstība prasībai, kuru šeit izvirza eksperimentētājs, tika nodrošināta ar atkārtošanas metodi. No 72 000 reģistrētām balsīm 25 000 tikušas konstatētas kā nevainojami pierādāmas, un tās atšifrējušas un verificējušas dažādas eksperimentā iesaistītās personas.)

Diplomētais fiziķis Veiss tālāk norāda uz to, ka vērā jāņem daudzvalodības fenomens un balsu paustā satura analīze. Šajā punktā abi partneri ir pilnīgi vienisprātis.

Eksperimentētājs runā par balsu valodas struktūru, kas veidojas pēc saviem pastāvīgi atkārtotiem likumiem, un kuru raksturo īpašs ritms un savdabīgs monotonums. No tā ir atpazīstama balsu daba un tās atšķiramas no visu veidu radio frāzēm. Uz Veisa iebildi, ka šis paņēmiens neesot viennozīmīgi skaidrs, eksperimentētājs atbildēja: "Matemātisks vien- nozīmīgums allaž ir grūti sasniedzams, pat matemātiskās abstrakcijās." Diplomētais fiziķis Heims: "Kaut kādā tehniskā veidā daudznozīmību vajadzētu novērst."

Veisa kungs un Šapa kungs diskutē par dažādām tehniskām problēmām, nonākot pie viedokļa, ka jāiegādājas antena, kas būtu neatkarīga no raidītāja. Veisa kungs: "O jā, tas ir saprotams."

Saruna turpinās un skar to faktu, ka balsis eksperimentētāju bieži uzrunā: "Hej Raudive, solo mej!"— "Horst du uns, Raudive? " (pēd. latv.—"Vai tu mūs dzirdi. Raudive?"—Pēdējā (15.6.) Tībingenē veiktā ieraksta beigās eksperimentētājs saka: "Pēdējais vārds pieder mūsu neredzamajiem draugiem." Kāda balss atbild: "Konstantin. " utt.

Veisa kungs mēģina šo acīmredzamo faktu skaidrot šādi: "Tā kā jūs esat pazīstams rakstnieks, tad dažādas radiostacijas varbūt par jums ir veidojušas raidījumus." Eksperimentētājs konstatē, ka šī iebilde esot viegli atspēkojama ar faktu, ka attiecīgajās raidstacijās nevienam neesot ne jausmas par viņa eksistenci, nemaz nerunājot par to, ka par viņu tiktu veidots kāds raidījums.

Eksperimentētājs stāsta: "Savos noklausīšanās vingrinājumos esmu konstatējis, ka runas melodijā auss fiksē ļoti sīkas atšķirības; šai melodijā un ritmā, tātad tajos kritērijos, kas balstās laika struktūrā, auss atrod pieturas punktus, ar kuru palīdzību tā atpazīst balsu dabu." Šo piezīmi Veisa kungs nekādi nekomentē. Eksperimentētājs vēlreiz atgriežas pie tēmas par balsu valodu: "Vai jūs, Veisa kungs, nemanījāt, ka balsu valoda ir strukturēta savādāk nekā mums pazīstamās valodas, taču tomēr tā, ka mēs to daļēji varam saprast?" Veisa kungs atbild, ka esot savādi, ka mēs balsis saprotam, lai gan tās vienā teikumā izmanto vairākas valodas. Tas norādot uz apzinātu inteliģenci.

Eksperimentētājs pateicas Veisa kungam par šo atziņu un uzskata, ka fenomena daudzvalodību var uzskatīt par lielisku pazīmi, kas raksturo paranormālos datus un līdz šim ir nemainīgi atkārtojusies.

Sarunas noslēgumā abi sarunu biedri vienojas par to, ka, neraugoties uz visiem aparātiem, cilvēka balss ir un paliek visdrošākais orgāns fenomena verificēšanai. Ja divas vai trīs personas neatkarīgi cita no citas atkārtoti dzird vienu un to pašu balsi, tad ar to ir pierādīta balss eksistence. (Kā redzam no eksperimentu virknes un no noklausīšanās testiem, 35 līdz 100 procentus balsu līdzstrādnieki dzirdēja un fiksēja patstāvīgi.)

Diplomētais fiziķis Veiss uzsver dabas zinātņu nozīmi šī fenomena izskaidrošanā. Eksperimentētājs atbild: "Psiholoģiskās atziņas vēl ir jaunas, un tām vajadzīgs dabas zinātņu atbalsts. Man, protams, ir skaidrs, ka eksaktās metodes nav vienkārši pārņemamas un pielietojamas parapsiholoģisko fenomenu izpētē. Taču visu zinātņu kopsakars nav noliedzams,

un tapec mes, cieši sadarbojoties, varētu izslēgt daudzus kļūdu avotus, tā nonākot pie vienotas pasaulsainas."

2. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 21. jūnijs Dalībnieks: Kārlis Līdums,

būvuzņēmējs (Edvardstauna, Austrālija) (Sal. apstiprinājumu Nr.2, 382. Ipp.)

Līduma kungs ir bi jušais Latvijas pilsonis, kurš līdztekus latviešu valodai pārvalda arī angļu un vācu valodas. Par balsu pasauli viņš nebija informēts. Taču jau drīz izrādījās, ka viņam ir laba dzirde un viņš pēc balsu fonēmām spēj uztvert pat sev svešas valodas. Lai gan viņa auss nebija speciāli trenēta, viņš spēja konstatēt un verificēt līdz pat 55 procentiem dzirdēto balsu.

Ierakstā, kas veikts Līduma kunga klātbūtnē (ieraksts Nr. 199), konstatējamas zināmas izmaiņas:

1.  Balsis lielākoties ir noskaņotas uz Līduma kungu; piesakās viņa vecāki un mirušie draugi.

2. Balsis izsakās par to, kā Līduma kungam klājas, lūdz viņu palikt pie eksperimentētāja utt.

Ieraksta rezultātā iegūtas 120 dzirdamas balsis, no kurām Līduma kungs, kā jau teikts, 55 procentus dzirdēja pats.

Izlase no rezultātiem:

"Radi Kosti očen rad. Pasauc otrok Mildu! Prieks par līku amatu. " (41 g:349/51)

(Krievu, latgal. — "Kostjas dēļ ļoti priecājos. Pasauc ātrāk Mildu! Prieks par patīkamo amatu." — Līduma sieva Milda ieraksta laikā atradās citā istabā. — Ar "amatu" varbūt domāts Līduma būvuzņēmums.)

"Stipri bau! Napīc! Včl paliec — Alekss. "

(Latv., vācu, latgal. — "Stipri bwvē! Nesapīksti! Vēl paliec — Alekss." Sal. ar nodaļu Aļoša, 63. Ipp.) Sievietes balss: "Vēlpaliec!" (turpat:352/3) "Kosti, es dzirdu. Te Foslers. " (turpat:358) (Foslers = Līduma kunga mirušais draugs.) "Esi parītu te. Mana sirds tev kalpo. Kostja, pažēlo manu dēlu!" (turpat:369)

"Tova māsa tāli! Kosti, tu staigā, neguļ. " (turpat:371) (Latgal. — Tava māsa ir tālu! Kosti, tu staigā, tu neguli.") "Mēs tevi mīlam, Kārli! Paliec pie Kosti! Paldies! Mēs pateicamies Zentai Mauriņai. " (turpat:372/4)

(Līduma kungs jauš, ka šī balss varētu piederēt viņa tēvam.)

"Parādi opnadtu!" (turpat:376) (Latv., zviedru — "Parādi atklātību!") "Konstantin, uzrādi!" (turpat:380) (Latgal. — "Konstantin, uzrādi!") "Ā— Līdums!" (turpat:388) Tagad ieraksts tiek pārslēgts no radio uz mikrofonu. Eksperimentētājs saka: "Ar M-" "Raudive, te gut, sehr gut!" (turpat:397) (Latv., vācu — "Raudive, te ir labi, ļoti labi!") Eksperimentētājs: "Te Kārlis Līdums." "Mēs tev schuldi, bet tūli. " (turpat:400) (Latv., vācu — "Mēs tev esam parādā, bet netiekam no vietas." — Līduma kungs paskaidroja, ka šī izteikuma saturs atbilstot kādai faktiskai situācijai.)

Eksperimentētājs: "K. L. ir dzimis liepājnieks." "Es zinu." (turpat:401)

Eksperimentētājs: "Pašlaik viņš ir ieradies no Austrālijas…"

"Lepni!" (turpat)

Mēs izlaižam virkni balsu, kas te seko, minot tikai tās, kas attiecas uz K. L. personiski.)

Līduma kungs uzrunā divus no saviem mirušajiem draugiem. Kāda balss atsaucas:

"Hutton, unentwickelt selbst." Kāda cita balss:

"Konstantin, hier Harvey!" (turpat:517/9) (Vācu — "Hatons, neattīstīts pats." — "Konstantin, te Hārvijs!" — Hatons un Hārvijs ir mirušo draugu vārdi.) Līduma kungs uzrunā savu māti. "Danke! Mes dzirdam. " (turpat:532/3) (Vācu, latv. — "Paldies! Mēs dzirdam.") Tālāk L. kungs lūdz, lai viņa vecāki kaut ko paziņotu no viņsaules. Kāda balss jautā: "Kārli, tu?" (turpat: 161)

3. eksperimentālais ieraksts

Cīrihe, 1966. gada 12.—15. jūlijs Šveices Parapsiholoģijas biedrība

(Sal. apstiprinājumu Nr. 3,4,5 un 6,382. un turpmākajās Ipp.)

Kopā tika veikti četri ieraksti.

1. ieraksts, 1966. gada 12. jūlijs

Dalībnieki: Dr. med. Hanss Nēgeli, Šveices Parapsiholoģijas biedrības prezidents,

Katarīna Nāgera kundze, biedrības sekretāre,

N. fon Mūralta kundze, parapsiholoģe,

Žoržete Firsta kundze, psiholoģe,

Dr. R. Facers,

Dr. K. Millers,

Dr. Viss,

Prof. Dr. Hanss Biešs, psihologs, I. M. Meijers, fiziķis.

Šis ieraksts veikts oficiālā Šveices Parapsiholoģijas biedrības uzraudzībā. Tas bija kombinētais radio-mikrofona ieraksts; diemžēl BBC raidītājs to padarīja daļēji nelietojamu. Lai kā, bet no lentes skaitītāja cipariem 000—017 tas nenotika, tā kā balsis šai posmā apzīmējamas par paradatiskām. Arī posmā 022—155 esošās balsis raidītājs netraucē, un tās var uzskatīt par derīgām. Dzirdamība turas B un C līmeņu robežās. Seko daži piemēri:

Ieslēdzot aparātu, mēs dzirdam sievietes balsi: "Te Matilde." (Zr:000)

(Matildes vārds bieži parādās ari citos gadījumos. Piemēram, eksperimentētājs viņu piesauc, uz ko kāda balss paziņo: "Flink! Sie ist die Hautpthelferin, Matilde. " [47g:350/7] (Vācu — "Izveicīgi! Viņa ir galvenā palīdze, Matilde.")) Tad eksperimentētājs saka, ka atrodoties Cīrihē. "Wer sagt? — Werfel hier. " (turpat:002) (Vācu — "Kas saka? — Verfels te.") Eksperimentētājs: "Dalībnieki ir…" "Nenne Namen!" (turpat:003) (Vācu — "Nosauc vārdus!") Dr. Nēgeli nolasa dalībnieku vārdus. "Ich auch. — Gerda te! Gerda tibi. " (turpat:004) (Vācu, latv., latīņu — "Es ari. Gerda te! Gerda ir tava." — Vēlāk izrādījās, kaNāgera kundzes tuvu draudzeni saukuši Gerda.)

Tad seko vairākas balsis, kas komentē dalībnieku vārdu nosaukšanu.

Eksperimentētājs norāda uz tt>, ka ieraksts notiek pa radio-mikrofonu.

"Raudivi feini tingel kann. Te tev genau, pat General! " (turpat: 016/7)

(Vācu, latv. — "Raudive var feini "tingelēt". Te tev ir tieši laikā, pat ģenerālis!" — Starp dalībniekiem atradās kāds šveicietis — korpusa virskomandants (Oherstkorps- kommandant), kas citās zemēs atbilst ģenerāļa pakāpei.)

Pēc Dr. Nēgcli vārdiem "…normāla saruna…" kāda balss saka: "Labāk tu mājās. " (turpat:038) (Iespējams, šis teikums norāda uz to, ka eksperimentētājs paša studijā var labāk koncentrēties darbam.) Dalībnieki sarunājas; tikmēr atskan šādas balsis: "Mauriņa denkt." (turpat:041) (Vācu — "Mauriņa domā.") "Kraft!" (turpat:053) (Vācu —"Spēks!")

Dr. Facers izsakās, ka dažiem cilvēkiem gadiem ilgi varot spēlēt priekšā muzikālus toņus un tie tomēr nespēšot tos īsti uztvert.

"Richtigl" (turpat: 119) (Vācu —"Pareizi!")

Nagera kundze stāsta, ka vēl pirms dažiem gadiem šajā pašā krēslā sēdējusi kāda tuva draudzene, par kuru viņa nu domājot.

"Pasauc nu tu viņu. Kosti piekrāpsi. " (turpat: 148) (Vēlāk izrādījās, ka N. kundze domājusi par savu draudzeni Gerdu, kura ar šo vārdu jau bija pieteikusies seansa sākumā. Otro teikumu varbūt varētu saprast tā, ka kādā citā balsī-būtnē Gerdas klātbūtne izraisa nemieru.)

Pēc ierakstīšanas šo lenti noklausījās Ž. Firsta kundze, Dr. R. Facers un eksperimentētājs. Viņi balsis vienlaikus klausījās un verificēja. Vēlāk šo balsu dzirdamību apstiprināja Dr. H. Nēgeli un daži citi dalībnieki, kam piemīt vajadzīgā dzirde. Te minētas tikai tās balsis, kuras noklausījāmies kopīgi: tās, ko noklausījās vēlāk, šajā tekstā nav iekļautas.

*

2. ieraksts, 1966. gada 13. jūlijs, pīkst. 16:40 Dalībnieki: Katarīna Nāgera kundze, N. fon Mūralta kundze,

Ž. Firsta kundze, A. Morgentāleres jaunkundze, Dr. K. Millers. Arī šajā ierakstā parādās labas kvalitātes balsis, daļu no kurām dalībnieki spēja nevainojami dzirdēt. Ieraksts tika veikts ar mikrofona palīdzību.

Eksperimentētājam sakot pirmo vārdu "…Dalībnieki…", dzird šādu balsi:

"Konstantin!" (Zr: 159) Vēl viena balss:

"Ļuta, Kosti, Kosti!" (turpat: 167) (Sal. Luta, 85. Ipp.)

Pēc Firsta kundzes vārdiem "…ir devuši…" kāda balss iesaucas:

"Muralt! " (turpat: 184)

(Šeit atgādināsim, ka seansā piedalījās parapsiholoģe N. fon Mzžralta kundze.)

Firsta kundze turpina runāt. Kāda balss viņu nosauc vārdā: "Georgette!" (turpat: 186)

Seansa dalībniece turpina runāt par dažādām problēmām. "Viel Ģuatsch, mote ruf!" (turpat: 188) (Vācu, latgal. — "Daudz blēņu, pasauc māti!") Saruna turpinās. Tostarp dzirdami vienzilbīgi vai divzil- bīgi vārdi, kā, piemēram, "Kosti!" — "Richtig!" (vācu — "Pareizi!") — "Bra!" (zviedru — "Labi!") utt.

Dr. M. stāsta gadījumu par 1000 mārciņu lielu atlīdzību. Kāda balss atkārto:

"Hor auf. Pļāpa!" — "Nē, nē, pļāpa!" (turpat:262/74) (Hor auf = izbeidz, vācu)

F. kundze: "Fenomens ir īsts, un mēs vēlamies palīdzēt." "Sagen wir Wort. Du toli. Konstantin mūsu. " (turpat:353 un turpmāk)

(Vācu, latv. — "Teiksim mēs vārdu. Tu lieliska. Konstantin mwsu.")

Mēs atkal dzirdam balsis, kas apstiprina vai noliedz dalībnieku izteikumus.

Eksperimentētājs saka, ka vispirms esot jārada pamats. "Was das lhres? " "Ich weifi noch vor. " "Misty Tropf. " (turpat: 399/410) (Kļwd. vācu, angļu — "Kas tas Jwsu?" — "Es vēl zinu priekš." — "Miglainais vientiesis.")

Eksperimentētājs kādu brīdi klusē, tad izdod nazālu skaņu. "Ich wollte ihn totenl Schatz und Emery no tai. Schinker." (turpat:410)

(Vācu, angļu, zviedru — "Es gribēju viņu nogalināt! Dārgums un Emerijs viņu necieš. Šinkers." (turpat: 410)

Tālāk eksperimentētājs piezīmē, ka mēs bieži neredzam pašu svarīgāko.

"Konstantin, halt!" (turpat) (Vācu — "Konstantin, stāt!")

Eksperimentētāja vārdiem "…es neko nedzirdu…" seko balss: "Oma!" (turpat:414)

(Domājams, ka šis sauciens attiecas uz N. kundzes mirušo māti.)

F. kundze paskaidro, ka balsu fenomens esot rūpīgi jāpārbauda.

"Tev nav Marta. " (turpat:436) Eksperimentētājs: "…pārbaudīt…" "Te tu dumš. " (turpat:446)

Tā kā ieraksts tika veikts vienīgi pa mikrofonu, tas uzskatāms par saturīgu. Mikrofona balsis allaž ir ierobežotas tādā ziņā, ka var izteikties tikai ļoti īsi; šādos gadījumos balsis bieži pieprasa radio starpniecību.

*

3. ieraksts, 1966. gada 14. j«lijs, pīkst. 22:00 Dalībnieki: Katarīna Nāgera kundze,

A. Morgentāleres jaunkundze, Dr. Hanss Nēgeli, F. A. Folmārs, Z. Regli, A. Mozers.

Ieraksts daļēji tika veikts pa mikrofonu, daļēji — pa radio, uz diviem magnetofoniem. Tā rezultātā tika iegūtas vairāk nekā 100 balsis, no kurām 55 varēja konstatēt kā neapšaubāmi dzirdamas.

Seansu atklāj Dr. Nēgeli. Pēc viņa vārdiem "…var arī…" mēs dzirdam balsi:

"Raudive." (Zr:450)

Vēl viena balss:

"Kosti!" (turpat:451)

Folmāra kungs: "Es esmu šeit…"

"Vater."

F. kungs: "…nē, es…" Tā pati balss: "Vater!" (turpat:485) (Vācu —"Tēvs!")

F. kungs turpina runāt. Kāda balss trīsreiz atkārto:

"Kati, Kati, Kati her!" (turpat:486/9)

(Vācu — "Kate, Kate, Kate te!")

Nu sarunā iestājas pauze, kuras laikā mēs dzirdam šādu

balsi:

"Ļuta her. Wie spāt? Mich woUte… " (turpat:491) (Vācu — "Ļuta te. Cik pulkstens? Mani gribēja…") Nāgera kundze runā tālāk. Pēc viņas vārdiem "…citi mirušie…" dzirdam:

"Kate, opa te. Vma!" (turpat:492/3) (N. kundze savu tēvu un māti vairākkārt bija uzrunājusi, saucot tos par opi un omu.)

N. kundze saka, ka vakardienas ieraksts viņu dziļi iespaidojis.

"Gerda, Gerda!" (turpat:496) (Kā jau minēts, Gerda pieteicās arī pirmajā ierakstā. N. kundze uzskatīja viņu par savu mirušo draudzeni.)

Eksperimentētājs lūdz izskaidrot izteicienu "tingel", kuru kāda balss izmantojusi iepriekšējā ierakstā. "Pagaid! Warte!" (turpat:509) (Warte = pagaidi, vācu. — Tātad balss saka vienu un to pašu divās valodās.)

R. kungs saka, ka viņam esot gn/ti izteikties. "Hansi!" (turpat:512) (Šī balss varētu attiekties uz Dr. Hansu N.) Tālāk runā M. jaunkundze. Pēc viņas vārdiem "…vienmēr vēlmes…" seko balss:

"Ak ja. Rente ja, rast Ko… " (turpat:514/20) (Vācu — "Ak jā. Pensija jā, traucas Ko…") Eksperimentētājs saka, ka balsu pētniecības jomā pētnieks nevarot vien būt pietiekami uzmanīgs. Sievietes balss: "Lempi tu!" (turpat:521) N. kundze: "…un vēl ilgāk…" "Papa!" (turpat: 525/6) Eksperimentētājs: "…šis ieraksts…" "Wir bifichen, Mauriņa. " (turpat:531) Eksperimentētājs turpina runāt. Pārslēdzot no mikrofona uz radio, dzirdama šī balss:

"Lobās sekmes, Vater!" (turpat:536/7) (Latgal., vācu — "Labas sekmes, tēv!") Eksperimentētājs: "Mums šis fenomens pamatīgi jāzondē…" "Koste, brāk!" (turpat:539/40) (Zviedru — "Koste, ķilda!")

Tagad dzirdama šāda balss, kas attiecas uz eksperimentētāju (sal. 68. lpp.):

"Petrautzki!" (turpat:550)

Dr. Nēgeli stāsta, ka kāds gars esot saistīts ar šo namu. "Willi!" (turpat:560/l)

Eksperimentētājs piezīmē, ka runa varētu bwt par tādu esamības formu, kas mums vēl nav pazīstama. "Aplam, Kostulīt!" (turpat:567/8) Eksperimentētājs: "…starpnieks starp viņpasauli un šo pasauli. Taču šādu iedalījumu nav…" "Gibt doch!" (turpat:568) (Vācu —"Ir gan!")

Dr. N. saka, ka esot tādi spēki, kuri, kā šajā gadījumā, varot izpausties uz magnētiskās lentes.

Sievietes balss sauc: "Wir sind, wirsind!" (turpat:583) (Vācu — "Mēs esam, mēs esam!") F. kungs piezīmē, ka gadījumā, ja viņš izrādītos traucējošs elements, tad varētu seansu pamest. "Horch, Unsinn!" (turpat:597) (Vācu —"Klau, blēņas!")

Eksperimentētājs saka, ka cenšoties panākt skaidrību par šo fenomenu.

"Wohlan, Hitlers te!" (turpat) (Wohlan = lai notiek!, vācu) Eksperimentētājs jautā, kurš esot mājas gars. "īVilli. Tja māja. " (turpat)

(Latv. — "Villijs. Te māja.")

*

4. ieraksts, 1966. gada 15. jūlijs, pīkst. 10:30 Dalībnieki: Katarīna Nāgera kundze

A. Morgentāleres jaunkundze, F. A. Folmārs. Šajā ierakstā iegūts visvairāk balsu, to starpā — dažas A grupas balsis, kamēr iepriekšējos trijos ierakstos šīs kvalitātes balsis nav atrodamas.

Minēsim dažus šo A grupas balsu piemērus. Pēc eksperimentētāja vārdiem "…pulkstens desmit…" kāda balss saka:

"Ilgi mājās, nav labi nomodā. " (Zr:621) Eksperimentētājs: "Mīļā Spīdola, pārņem vadību…" Vīrieša balss:

"Māti upurē!" (turpat:623)

Eksperimentētājs atkārto savu jautājumu: kas bijis tas, kurš pieteicies kā Villijs?

"Tavs mojā. Vītne. " (turpat:627/8)

(Latgal., zviedru — "Namatēvs. Liecinieks.")

Eksperimentētājs piezīmē, ka kāds viņam palīdzēšot.

"Bender, Kosti!" (turpat:637/8) Eksperimentētājs: "Iespējams, ka mēs vēlāk no klātesošajiem šo to dzirdēsim."

"Hier Maur. Wir falsche dominare. fVir sieben von hier." (turpat:649)

(Vācu, itāļu — "Te Maurs. Mēs aplamie valdām. Mēs septiņi no šejienes."—Jēga neskaidra, taču dzirdamība visai laba.) N. kundze eksperimentētājam pateicas par pūliņiem. "Ando prego. Caterina lai dzīvo!" (turpat:650) (Itāļu, latv. — "Ando, lūdzu. Katerīna lai dzīvo!") N. kundze izsaka cerību, ka eksperimentētājs atkal atbraukšot uz Cīrihi.

"Nauda dā! Te Glaube. " (turpat:651) (Latv., zviedru, vācu — "Nauda taču! Te ir ticība.") Vārdu ņem F. kungs un piezīmē, ka šie seansi viņam bijuši liels piedzīvojums.

"Starrkopf!" (turpat:654) (Vācu —"Stūrgalvis!")

Eksperimentētājs saka, ka viņa domās šeit esot klāt vēl viens neredzamais viesis.

"Very hungry. Mauriņa. " (turpat:666) (Angļu — "Ļoti izsalcis/izsalkusi. Mauriņa." — Iespējams, ka šeit runā Z. M. mirusī māsa.)

Eksperimentētājs jautā, vai ar magnetofona palīdzību mūs nevarētu uzrunāt "Villijs".

"Kobold du. Er will tevi. — Hitler. — Jane Villa. " (turpat:668/70)

(Vācu, latv.—'Tu mājas gars. Viņš grib tevi.—Hitlers. — Džeina Villa")

Eksperimentētājs konstatē, ka ieraksts tuvojas noslēgumam, un no sirds pateicas dalībniekiem.

"Muļķis tur runā. Tu dari aplam. " (turpat:672) Šīs pēdējās balsis ir noraidošas un pamācošas. Ļoti iespējams, ka eksperimentētāja uzstāšanās nebija saskaņā ar balsu pasauli.

4. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 21. jūlijs

Dalībniece: Augstskolas pasniedzēja Irma Millere (Stokholma)

(Sal. apstiprinājumu Nr. 7, 389. Ipp.)

Ieraksts notika daļēji pa mikrofonu, daļēji pa radio un ilga 10 minūtes. Kopīgais balsu skaits: 123.

Eksperimentētājs ieraksta laikā izgāja staigāt pa dārzu. No visa balsu kopuma Irma Milleres kundze spēja ve- rificēt 60 procentus, kas nozīmē pārsteidzoši augstu trāpīgu- mu. Vispār—ari visjutīgākā auss spēj balsis uztvert un pareizi atšifrēt pēc fonēmām tikai pēc ilgāka treniņa; balsu magnētiskais lauks ir 5—10 reizes vājāks nekā normālai cilvēka balsij. Tāpēc skaņa nav viendabīga, un zināmā mērā balsis ir "jāuztausta" un x reizes jāatkārto, pirms cilvēks tās dzird un saprot.. Milleres kundze balsis vispirms sajuta pēc to ritmiem, kurus nevar sajaukt ne ar ko citu, un tikai pēc tam saprata to valodu un jēgu. Viņa pārvalda vairākas valodas, taču savu ieraksta daļu vadīja latviešu valodā.

I. M.: "Mums visiem jāiet nāves ceļš." "Nav pagaidām ejams. " (42r:472) I. M.: "Te es sēžu un gaidu…" "Māte!" (turpat:475)

I. M.: 'To, ko es zinu, var salīdzināt ar sinepju graudiņu…"

"Ko tu āksties!" (turpat:477)

I.M.: "Cilvēks var daudz, tikai reti kādam izdodas…"

"Gudri, gudri!" (turpat:484/6)

I. M.: "Tas, ko es varu iedomāties, nav pārāk daudz…"

"Noslēpi Raudivi! Viņš dārzā staigā. " (turpat:489)

"Pātagas vien, hopp!" (turpat:502)

"Irma te! Māte. " (turpat)

"Ko tu pumpē? ' "Čeka pumpi. " (turpat: 504) "A Bož, ko tu dari? " (turpat) (Krievu, latv. — "Ak Dievs, ko tu dari?") "Tupļāpā, uzceļ tu māti!" (turpat) "Tēvs — mute torr. " (turpat:506) (Latv., zviedr. — "Tēvs — mute sausa.") "Te tev landiga lāden taisīt, te tev lab!" (turpat:509) (Teikuma jēga ir neskaidra; aptuveni: "Te uzbūvē sev lauku veikalu, te tev iet labi!")

" Wer Kazis, Kosti? " (turpat:511) (Vācu — "Kas Kazis, Kosti?") "Att schdnare — Ubigan!" (turpat) (Zviedr, vācu — "Lai būtu visskaistākā — Ubigan!") "Kosti tu te nogaidi!" (turpat:512) "Mudželē — pamūrē!" (turpat:514) "Vi stumli bei dig, nehm/i bei Zug. " (turpat:518) (Zviedru, vācu — "Mēs esam mēmi pie tevis, ņem pie vilciena." — Teikuma otrā daja neskaidra.)

"Tālie — Zenta Mauriņa aizlūdz!" (turpat) "Ārstējies, slinko!" (turpat)

(Pārstrādāšanās dēļ 1. M. patiešām bija vajadzīgs dziedniecības kurss un atpūta.)

I. M.: "Būt vai nebūt pēc šīs dzīves — šis jautājums paliek neatbildēts."

"Uzmin!" (turpat:547)

*

Uzreiz pēc šī ieraksta eksperimentētājs vienatnē veica nākošo; balsis, kas tajā parādās, pēc paustā satura stipri atšķiras no balsīm iepriekšējā ierakstā. Tās galvenokārt attiecas uz eksperimentētāju. Daži piemēri:

"Raudive, guļ tu?" (42r:570)

"Staļins te, furchtbar karsts, furchtbar Eile. " (tur- pat:572)

(Latv., vācu — "Te ir Staļins, šausmīgi karsts, šausmīga steiga.")

"Lieber Kosta, welch svjazi te gūsta? " (turpat:581) (Vācu, krievu, latv., spāņu—"Mīļais Kosta, kādi sakari te patīk?")

"Du bist Katholik. La punita syskon. Dvēsele mit Erfolg." (turpat)

(Vācu, spāņu, zviedru, latv. — 'Tu esi katolis. Nosodītie brāļi (māsas). Dvēsele ar panākumiem.")

"I tūkstoš redzam te tevi!" (turpat:658) Seko vesela virkne eksperimentētājam pazīstamu vārdu: "Alisa Oxfordsagaida Kosti!" (turpat:660) "Pomina Nagarovski!" (turpat:712) (Krievu — "Atceries Nagarovski!") "Kosti guļ tai pašā. guļā. " (turpat:736) "Ļubuške, te Kostuli redz. " (turpat:825) "Spanni zyrgu.. Margarete te. " (turpat:914) (Vācu, latgal. — "Iejūdz zirgu. Te ir Margareta.") Abus ierakstus salīdzinot, skaidri parādās, ka balsu izteikumi ir saistīti ar personām, kas veic ierakstu, turklāt atkarībā no ierakstītāja personas piesakās ari atšķirīgas balsis- būtnes.

I. M. klātbūtnei gan vēl kādu laiku bija sekas. Pēcāk dažas balsis pieminēja viņas vārdu:

"Irma Millere — Čakste!" (43g:283) (Čakste, eksperimentētāja draugs, sal. 91. Ipp.)

"Gruezis von Millere. " (turpat:288)

5. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 22. oktobrī Dalībniece: Annemarija Morgentāleresjaunkundze, skolotāja (Berne)

(Sal. apstiprinājumu Nr. 8, 390. lpp.)

Šis ieraksts uzrāda tādu pat īpatnību kā iepriekšējie: daļēji tiešu saikni ar eksperimentējošo personu. Ieraksts tika veikts pa radio-mikrofonu un pa mikrofonu. Ilgums: 10 minūtes. Kopīgais balsu skaits: 240, no kurām pati dalībniece varēja saklausīt un verificēt 75 procentus.

Seko daži piemēri no rezultātiem:

A. M. "Protams, ka visam pētījumam ļoti nāktu par labu, ja arī Konstantina Raudives prombūtnē parādītos viennozīmīgi rezultāti. — Ieraksts notiek pa mikrofonu-radio."

•'Lyudz du Schottin!" (44r: 191)

(Latgal., vācu — "Lūdz tu skotieti." — Ar "skotieti" varētu būt domāta eksperimentētāja mirusī draudzene Eilīna F. Sal. 67. lpp.)

A. M. "Kas no tā iznāks, to mēs redzēsim."

"Lepns tonis, Kosti!" (turpat: 192)

A. M.: "Cerams, ka neviens raidītājs ierakstam būtiski netraucēs."

"Immer Kosti!—Exquisider[ nupat pīkst. " (turpat: 196)

(Vācu, latv. — "Vienmēr Kosti! — Ekskvizidera nupat pīkst.")

A. M.: "Man ir tāda sajūta, ka šis raidītājs atstās sekas…"

"Klusāk, mūsu Batņa. Tysta aizdusa dich!"

"Ustobu paskaties, mazgane!"

"Latvi, tici! Māsiņa tja. " (turpat:200/2)

(Latv., latgal., zviedru, vācu—"Klusāk, mūsu Batņa. Lai aizdusa tevi apklusina!" — "Istabu paskaties, mazgane!" — "Latvi, tici! Māsiņa ir te.")

A. M. saka, ka zināms pamats varētu bwt domai, ka šeit varētu notikt projekcija uz trokšņu fona. "Kas ir, martyška?"

"Danke, immer fertig med varandra. Te Molinjer. " (turpat:202/3)

(Latv., krievu, vācu, zviedru — "Kas ir, mērkaķi?" — "Paldies, vienmēr galā cits ar citu. Te ir Molinjērs." — Te jāpiezīmē, ka A. M. jaunkundze nerunā ne latviski, ne krieviski. Laikam balss viņu tāpēc nosauc par "martyška", ka viņa gandrīz burtiski atkārto domu, ko 21.8.1966. kādā vēstulē eksperimentētājam izteica Prof. Hanss Benders: "Mani interesē, vai jws esat ieguvis tādu materiālu, kura pamatā pilnīgi droši nav projekcijas uz trokšņu fona.")

A. M.: "Ari mani šī problēma zināmā mērā nodarbina…" "Du radarse bienl Genau — din vān! " (turpat:205) (Vācu, franču, zviedru — "Tu labi "radarē"! Gluži [kā] tavs draugs!")

Vīrieša balss: "Venta ty!" Sievietes balss: "Boris!" (turpat:208)

(Zviedru, krievu — "Pagaidi, tu!" — "Boris!") "Tur sitzt Radar! " (turpat) (Latv., vācu — "Tur sēž radars!") "Kosta, dein brat!" (turpat:210) (Vācu, krievu — "Kosta, tavs brālis!") A. M.: "…nav ticams, ka tam sakars ar neapzinātā iedarbību."

"Trčs bien. Nutzt Radar. Anna! Ļuta!" (turpat:211) (Šie izteikumi laikam gan saprotami tā, ka līdzstrādniece saka kaut ko pareizu un ka viņu izmanto kā "radaru". — Laikam vēlējās pieteikties Ļuta, eksperimentētāja mirušais draugs.) A. M. "Taču es tomēr gluži personīgi vēlētos teikt…"

"Mīli!" (turpat:212)

A. M. "…šovakar vēlētos kontaktēties…"

"Te Marta!" (turpat:213)

A. M.: "…ar visiem saviem mīļajiem…"

"Komm mit!" (turpat)

(Vācu —"Nāc līdzi!")

A. M.: "…viņpasaulē."

"Paties' padre hort!" (turpat:214)

(Latv., itāļu, vācu — "Patiesi tēvs dzird!")

A. M.: "Varbūt…"

"Mauriņa taisa mūmijas. " (turpat)

A. M.: "…es šeit varēšu nojums kaut ko dzirdēt."

"Lyudzi Kosti!" (turpat:215)

(Latgal. —"Lūdz Kosti!")

Radio ieraksta laikā lielākā daļa balsu jautā pēc paša eksperimentētāja; tās tikpat kā nav saistītas ar aktuālo personu. "Kosti mūs ventē. " (44r:221) (Latv., zviedru — "Kosti mūs gaida.") "Brāļ, tas milzīg angažē. " "Tiše, Aleksej!" (turpat:232) (Krievu — "Klusāk, Aleksej!") "Tu pats, Kosta, tu dzirdi? " (turpat:235) "Koste, Strunke!" (turpat:237) (Strunke nomira 1966. gada 13. oktobrī Romā. Ieraksta brīdī eksperimentētājs par viņa nāvi neko nezināja.) "Pats Ulmanis vēl. " (turpat:239) (Ulmanis — Latvijas pēdējais prezidents. Sal. 126. lpp.) A. M. tieši uzrunā tikai divas balsis: "Anna, wir sind Menschen. " (turpat:247) (Vācu — "Anna, mēs esam cilvēki.") "Wie gih, Tochter? Hem du būsfresh. " (turpat:235) (Vācu, zviedru, latv., angļu — "Kā klājas, meita? Mājās tu atsvaidzināsies.")

Tad seko balsis, kas nevienu vārdā neuzrunā: "Vai tu caur Sidrabeni tiki iekšā? " (turpat:233) "Ir bēdas, mirst bara Kenijā. " (turpat:223) (Latv., zviedru — "Ir bēdas, mirst tikai Kenijā.") "Furchtbar, te vecis Bormanis. Furchtbar, Nazis!" (turpat:258)

(Vācu, latv. — "Šausmīgi, te vecis Bormanis. Šausmīgi, nacists!")

"Furchtbar gryuti man! Lyudzi!" (ebd:262) (Vācu, latgal. —"Šausmīgi grūti man! Lūdz Dievu!")

6. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 23. oktobrī

Dalībniece: A. Morgentāleres jaunkundze, skolotāja (Berne)

(Sal. apstiprinājumu Nr. 8, 390. Ipp.)

Atšķirībā no iepriekšējā, šis ieraksts tika veikts eksperimentētāja klātbūtnē. Redzams, ka balsīm ir izteikta saikne ar eksperimentētāju. A. M. tikai vienreiz uzrunā vārdā: "Annazebenē." (44r:363) (Latv. — "Anna gvelž.") "Klusāk, Mauriņa." (turpat) Eksperimentētāja vārdu turpretim min bieži: "Konstantin, Morbin. Upsala brāļ, wohnt drudžaini. Mālars te ielūdz. " (turpat:360)

(Latv., vācu — "Konstantin, Morbins. Upsala, brāl, dzīvo drudžaini. Melars te ielūdz.") "Bada kundze te." (turpat:366) "Kosta, ko tu te guli? Lobu nakti" (turpat:387) "Brauchst du māti? " (turpat) (Vācu, latgal. — "Vai tev vajag māti?") "Kosta, te Rupais. " (turpat)

(Par Rupo sauca eksperimentētāja skolotāju Asūnē.) "Antworte! Hast du Kosti, Uber-Kosti? " (turpat:389/91) (Vācu — "Atbildi! Vai tev ir Kosti, Pār-Kosti?" — Teikumu zīmīgu dara tā neparastais saturs. Sal. 404. lpp.)

7. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 26. oktobris Dalībnieks: Dr. med. Arnolds Reinke (Bādenveilere) (Sal. apstiprinājumu Nr. 9, 392. lpp.)

Ierakstu izdarīja eksperimentētāja klātbūtnē. Ilgums: 10 minūtes. Kopīgais balsu skaits: 210. Noklausoties doktors Reinke spēja ierakstītās balsis verificēt gandrīz simtprocentīgi. Eksperimentētājam vērtīgu atbalstu sniedza Dr. Reinkes dzirde, kā ari viņa izkoptā inteliģence un labās valodas zināšanas (arī latviešu un krievu) un it īpaši — viņa pastāvīgā un pamatīgā iedziļināšanās fenomena pasaulē.

Šis pirmais kopīgais ieraksts uzrādīja ļoti skaidru saikni ar A. R.

"Mama, mūsu Arnolds. " (44r:534) "Wir danken!" (turpat:549) (Vācu — "Mēs pateicamies.") "Te Arnolds sēž. " (turpat:560) "Sir, guten Abend!" (turpat:570) (Angļu, vācu — "Ser, labvakar!") "Kā iztikat, Sir? Ko studč tu? " (turpat:595) (Latv., angļu — "Kā iztiekat, ser? Ko tu studē?") A. R. atmiņā atsauc upi viņa dzimtenē, ko tas atstājis pašā agrākajā jaunībā:

"Tam leju Venta!" (ebd:588)

"Te Mauriņ. Justi, jau bekannt. Saki Windi, tēvs mežā atļauj."

(Latv., vācu — "Te ir Mauriņ. Justi, jau zināms. Saki Vindi, tēvs mežā atļauj." — Kā liekas, A. R. uzrunā viņa tēvocis Dr. Roberts Mauriņš. Ar "Vindi" varētu būt domāta Vindava, kur apglabāts A. R. tēvs.)

Daudzas balsis ir kontaktā ar eksperimentētāju un sniedz viņam norādes:

"Kosti, taisi pirti!" (turpat:547) (Sagatavot viesim pirti ir mūžsens baltu paradums.) "Kostuli, noturi līmeni!" (turpat:537) "Kupci, sie sprechen deutsch!" (turpat:553) (Vācu — "Kupci, viņi runā vāciski!") (Norāde uz faktu, ka A. R. un eksperimentētājs parasti sarunājas vāciski. "Kupcis" ir izplatīts latviešu uzvārds.) "Kosta te, grūti te. " (turpat:596) "Te Jupis, Konci! Damit zahle!" (turpat:605) (Latv., vācu — "Te Jupis, Konci! Arto maksā!" — Jupis ir mitoloģiska būtne, kas atbilst velnam.)

Seko daudzas balsis, kas pauž vispārīga rakstura saturu: "Jelgava degt— Ulmanis. — Malvīne!" (turpat:563) (Zināms, ka 1944. gadā krievi Jelgavu pilnīgi nopostīja. Valsts prezidents Ulmanis atradās boļševiku gūstā. — Malvīne: saimniecības pārzine Rīgā.)

"Putniņš tja! Vieta, vieta septītā! — Man nav bīks'l" (turpat:572/9)

(Balsis bieži žēlojas, ka viņām nav drēbju: viņu "anti- likums" esot "būt kailiem".)

"Te Luft nepietiek, Luft adatas vajadzīgas." (turpat:594/6) (Latv., vācu — "Te gaisa nepietiek. Gaisa adatas vajadzīgas.")

Bad Krocingene, 1966. gada 29. oktobrī Dalībnieks: Fēlikss Šērers, elektrotehnikas meistars, Gustavs Inhofens, fotogrāfs (Freiburga). (Sal. apstiprinājumus Nr. 10 un 11, 394. un sekojošās lpp.)

Ierakstu izdarīja eksperimentētāja klātbūtnē, un tas ilga 20 minūtes. Tas notika pa mikrofonu un radio, un tā rezultātā tika iegūtas 420 dzirdamas balsis.

F. Š. kungs gribēja uzņemt kontaktu ar savu mirušo skolasbiedru Ēriku Pfafu.

F.  Š.: "Vai tu atceries, ka mēs Švarcvaldē augšā…"

"Erik Pfaffl" (44r:649)

G.  I.: "Es gribu dzirdēt kaut ko par Hamarskjeldu."

"Ich te!" (turpat:655)

(Vācu, latv. — "Es te!")

G. I. uzrunā Kenediju. Labi dzirdama balss:

"Kosti, te Kennedy, Kennedy. Kosti, man patiktu te. " (turpat:658)

"Te Tuntāns, Hitlera sprukās. Raudive, padod zyrgus!" (turpat:659/60)

(Tuntāns, resp., Čakste [sal. 91. lpp.] nomira vienā no Hitlera koncentrācijas nometnēm.)

"Kostule, Zalcburga mana svēte. " (turpat:660)

"Laid mūsu Kostu!" (turpat:666)

"Kostja, tu? Fetlers te. " (turpat:668)

(Sludinātājs Fetlers Rīgā bija pazīstama personība; eksperimentētājs viņu pazina pavirši. Viņš šajā lentē piesakās diezgan bieži, piemēram "Laid iekšā!"— "Koste, Fetlers tiltu sargā." (50g:220))

Talak mes dzirdam:

"Kennedy da! Nava Stalin! Hitlers žuliks. " (tur- pat:668)

(Vācu, latv., krievu—"Kenedijs te! Staļina nav! Hitlers ir blēdis.")

Kāda balss sūdzas: "Man nav naudas. " (turpat:670) "Te mūsu Frīde — Upsala. " (turpat) Cita balss:

"Aber Not(a) te uberall, venta du! Koste, te pacieš Ulmanis." (turpat:671/2)

(1. teikums: vācu, zviedru, latv. — "Bet posts te visapkārt, pagaidi tu!")

"Raudive, tu moz… Naktīs te wacht…Naktīs es dzeivoju reti." (turpat:672/3)

(Latgal., vācu — "Raudive, tu maz… Naktīs te sargā… Naktīs es dzīvoju reti.")

"Sudraba pirts. Verbltijfa dich pirts? " (turpat:675)

(2. teikums: vācu, latv. — "Vai pirts tevi pārsteidz?")

"Gast mums būs, jākur pirts. " (turpat:676)

(Vācu, latv. — "Viesis mums būs, jākur pirts.")

"Koste, kas tas ir? " (turpat)

"Daudz čada!" (turpat)

(Latv., krievu — "Daudz tvana!")

"Vai Hitlers tu? " (turpat)

"Vilks tja." (turpat)

(Latv. —"Vilks te.")

"Vitna wichtig." (turpat)

(Zviedru, vācu — "Ir svarīgi apliecināt.") "Dirsa!" (turpat)

"Ko tu saki? " (turpat)

"Labnakt!" (turpat:677)

Radio balsis turpina sarunu sekojošā veidā:

"Du Hitlets vān. " (turpat:677)

(Zviedru — "Tu Hitlera draugs.")

"Hindemits te." (turpat)

"Tu sports Hitleram. " (turpat)

"Sit man, mazā!" (turpat)

"Pļāpa du bist!"

"Siseta te viva."

"Hitlers vivot!" (turpat:680)

(Latv., vācu, spāņu — "Pļāpa tu esi!" — "Siseta dzīvo te." — "Lai dzīvo Hitlers!") "Kosta, Hitlers te sit. " "Kosti, tu? Netici! Hitlers. Es latviets. " (turpat) Tad balsis maina tēmu. G. I. piesauc savas sievas Ingas Mehiko mirušo tēvu.

Kāda balss piesakās:

"Inga, du? Vienmēr skaista. Padre te. " (turpat:698) (Vācu, latv., spāņu — "Inga, tu? Vienmēr skaista. Tēvs te." — Kādā citā ierakstā Inhofena kundzes tēvs piesakās šādi: "Fritz. Ob da Inga? " (47g:440; vācu — "Fricis. Vai tur Inga?"))

Tad piesakās viens no latviešu dzejniekiem: "Te Veselis." (44r:699)

Te mēs atspoguļosim vēl tikai dažas no turpmākajām daudzajām balsīm:

"Kosti, hier Kennedy. Tja John. "

(Vācu, latgal. — "Kosti, te Kenedijs. Te Džons.")

"Strunke sjunda! Tu mīļi pateic!"

(Zviedru, latv. — "Strunke, pasteidzies! Tu, mīļi pasaki!")

"Es pateic. Paliek kluss. " (turpat:681)

(Gleznotājs Strunke, kurš nomira 1966. gada 13. oktobrī Romā, bija raupjas iedabas cilvēks un bieži lietoja piparotus izteicienus. Balss viņu te lūdz pateikt kaut ko mīļu.)

"Te Konstantin! Halelui, Nietzsche!"

(Latv. — "Te Konstantins! Aleluja, Nīcše!")

"Kosti, tu? Te Tekle. — Nepaliec, Tekle zina!" (turpat:682)

"Devuški, Konstantīna tilts par brīvu. "

(Krievu, latv. — "Meitenes, Konstantina tilts par brīvu.")

"Te Grete, du! Raudive, te Ļuta!"

(Du = tu, vācu)

"Kostja tja! Aber Kosta, te kuniga! Besvār, tack!"

(Latv., vācu, zviedru — "Te Kostja! Bet Kosta, te ir kuniga (senlatv. karaliene). Paldies par pūlēm (vai lāsts)." — Šī ir pēdējā balss no Šērera un Inhofena kungu ieraksta.)

Sīkāka analīze rāda, ka balsis stājas tiešā kontaktā ar ieraksta brīdī klātesošajām personām. Piesauktie aizgājēji atsaucas tūlīt, bieži arī kādu brīdi pēc to piesaukšanas, piem., šeit — Šērera kunga draugs Ēriks Pfafs un Inhofena kundzes tēvs. Hitlers parādījās nesaukts. Šajā ierakstā balsu vairākums uzrāda sakaru ar eksperimentētāju, kuru citos gadījumos balsis apzīmē par "radaru", kamēr viņa līdzstrādnieki tiek saukti par "mākslas radariem" (vācu Kunst-Radar — tulk. piez.).

Bad Krocingene, 1966. gada 5. novembris Dalībnieki: Katarīna Nāgera kundze,

Dr. med. Hanss Nēgeli, Šveices Parapsiholoģijas biedrības prezidents (Cīrihe). (Sal. apstiprinājumus Nr. 3 un 4, 382. un sekojošās lpp.)

Rezultāti daļēji uzrāda to pašu ainu kā iepriekšējos eksperimentos: balsis pamana eksperimentētāja prombūtni; tās pat pieprasa, lai viņš paliktu istabā. Tālāk mēs dzirdam dažādu personu vārdus, kuras savas dzīves laikā bijušas tuvās attiecībās ar eksperimentētāju. Taču līdztekus balsis uzrunā arī līdzstrādniekus, un sniedz vispārīga rakstura norādes.

Ieraksts deva mums 240 balsis, no kurām 50 procenti pieder A vai B grupai. Šīm balsīm līdzstrādnieki spēja izsekot tiktāl, cik to pieļāva viņu valodu zināšanas. Dr. Nēgeli ir apveltīts ar labu dzirdi un pēc dažiem noklausīšanās vingrinājumiem spēja patstāvīgi orientēties balsu pasaulē; doktors pat spēja uztvert viņam svešu valodu, kā latviešu un krievu, fonēmas.

Šā ieraksta balsis noklausījās un verificēja Dr. Reinke un eksperimentētājs. Balsu patstāvīga noklausīšanās un verificēšana ir dzirdes treniņa jautājums. Ir vajadzīgi daudzi mēneši, pirms no A grupas var pāriet pie B grupas, nemaz nerunājot par C grupu, kurai piederošo balsu saklausīšana pieprasa ne tikai vingrināšanos, bet gan galvenokārt ļoti augstu dzirdes izšķirtspēju, kāda visdrīzāk atrodama starp profesionāliem mūziķiem un dziedātājiem. Taču tā sauktajai "absolūtajai dzirdei" nav tiešas ietekmes uz noklausīšanās procesu; drīzāk gan nepieciešama noteikta spēja uztvert ātru, ritmisku, viļņveida runu. Tomēr vislielākās grūtības, kā jau minēts, sagādā svešvalodas, kurās balsis bieži veido teikumus.

Daži piemeri no Dr. Nēgeli un Nāgera kundz.es ieraksta:

-Raudive!" (45g:560)

"Wirglauben daran. " (turpat:562)

(Vācu — "Mēs tam ticam.")

"Kosti!" (turpat)

"To Kosta pārcieš fin " (turpat:564)

(Latv, zviedru — "To Kosta pārcieš lieliski.")

"Cīņa, Kostule!" (turpat)

"Lielavji." (turpat:569)

(Latv. —"Lietuvieši.")

"Pa cietām stigām. " (turpat)

"Es ticu muļķībai, Opūna vilse. " (turpat:585)

(Latv. — "Es ticu muļķībai, Op*7na maldās.")

"Mēs daudzi — piesūc pie zemes, Aļoša!" (turpat)

(Sal. 63. Ipp.)

"Abus pētī— te tukšums. " (turpat:586)

"Vinca Gehobene ūberzūchtigt hat. " (turpat:587)

(Kļwd. vācu — "Vinca ir pārmācījis izsmalcinātos.")

"Aber du dej!" (turpat)

(Vācu, latv. — "Bet tu dejo!")

"Fenster da — klusums!" (turpat:587)

(Vācu, latv. — "Te logs — klusums!")

"Meitgrib din Wohl. " (turpat)

(Latv., zviedru, vācu — "Meita grib tev labu.")

"Te furchtbar! Vai tev Nīeše ieteicama būtne? "

"Ēteriska būtne." (turpat:588)

(Furchtbar = šausmīgi, vācu)

"Lūdzu Kostu." (turpat)

Mikrofons:

"Kosta, paliec ustobā!" (turpat:601) Radio:

"Kostin var palīdzēt medu opam!" (turpat :602) "Palūdzi opam!" (turpat)

(Laikam gan abas balsis attiecas uz Nāgera kundzes tēvu, kuru viņa uzrunā ar "opa".)

"Te tev Wunderstock. " (turpat) (Latv., vācu — "Te tev brīnumnūjiņa.") "Ivars — svētu!" (turpat) (Latv. — "Es svētu — Ivars.") "Tā var nīst!" (turpat:609) "Es tai pazudis. " (turpat) "Kaputt!" (turpat) "Irrsinn, tu braslot māci. " (turpat) (Vācu, latv. — "Ārprāts, tu braslot māci.") "Konstantin!" (turpat:612) "Taupa tinti!" (turpat) "Kosti, māte te. " (turpat:621) "Patiešām, te Koste nav. " (turpat) (Kā jau teikts, ieraksta laikā eksperimentētāja klāt nebija.) "Paliks te, labais? " (turpat) "Nu paldies!" (turpat) "Naudu soliji man!" (turpat) "Tai ir prece!" (turpat:625) "Koste, esmu Smiļģis. " (turpat:626) (Latviešu režisoru Smiļģi eksperimentētājs labi pazina.) "Svaigi atkopies!" (turpat) "Musik!" (turpat) (Vācu — "Mūzika!") "Mūzikas trūkums." (turpat) "Idūna pirmo reizi. " (turpat:627) "Djadja, Onkel sucht dej. " (turpat) (Krievu, vācu, zviedru — "Tēvoci(s), tēvocis tevi meklē.")

Bad Krocingene, 1966. gada 12. novembris. Dalībnieki: Augstskolas pasniedzējs Gerds Krāmers, Heidija Krāmera kundze, Gustavs lnhofēns (Freiburga). (Sal. apstiprinājumus Nr. 10 un 10a, 394. Ipp.)

Dalībnieki ierakstu veica patstāvīgi. Tajā tika iegūtas 180 dzirdamas balsis, kurus eksperimentētājs vēlāk izanalizēja pēc satura. Dalībnieki verificēja 70 procentus balsu.

Inhofena kungs pieteica ierakstīšanas sākumu.

Kāda balss:

"Ich bitte." (44r:801)

(Vācu — "Es lūdzu.")

G. I.: "…sarkanā puse."

"Ich liebe dich. " (turpat)

(Vācu — "Es tevi mīlu.")

G. I.: "…astoņsimt…"

"Liebe din vān!" (turpat)

(Vācu, zviedru — "Mīli savu draugu!")

G. I.: "…sešdesmit seši…"

"Kur Kosta? " (turpat:803)

G. 1.: "Piedalās…"

"Herr Kramer!" (turpat)

(Vācu — "Krāmera kungs!")

G. I.: "…atvainot…"

"Kosta!" (turpat)

G. I.: "K. R. te nav."

"Krāpi! Knape." (turpat)

(Knapes kungs, eksperimentētāja paziņa.)

G. I.: "Draugi, piesakieties!"

"Stikuts, nemāci Kosti! Upsalā biji?" (turpat:804) (Stikuts, eksperimentētāja draugs, sal. 91. lpp.) Nu kāda balss atkārtoti pieprasa: "Kosti! Kosti!" (turpat)

G. I.: "Mēs gribam viņam (resp. K. R.) palīdzēt." "Wie? " (turpat: 806) (Vācu — "Kā?") G. I.: "Lūdzu, runājiet skaļi!" "Wir konnen nicht. — Kosti tu atbld. " (turpat:807) (1. teikums: vācu — "Mēs nevaram.") G. I.: "Mēs gribam Kenediju. Mister Kenedij…" "Naktī, Kosta. Ko-stu! Donnerwetter!" (turpat:809) (Donnerwetter = sasodīts, vācu) Tad G. i. piesauc savu tēvoci Johanu un savu krustmāti Emmu: "Johan!"

"Ilgi sadeg!" (turpat) G. I.: "Tante Emma!" "Ak, tu pļāpa!" (turpat: 810/1) "Gerd!" (turpat:813)

Tālāk G. I. kungs piesauc savas sievas Ingas tēvu un piemin, ka tas miris Mehiko. "Inga neguļ." (turpat)

G. I. vēlreiz piesauc Kenediju, tēvoci Johanu un krustmāti Emmu un lūdz viņus runāt "pietiekami skaļi".

"Kosta mūsu. Uppsala, Kosti. Totja. Nekliedz tu! Tekle. " (turpat: 814)

(Totja = krustmāte, krievu) G. I.: "Es pateicos." "Kur ir Koste? " (turpat:815)

G. I. kunga parupjā, spēcīgā persona stipri provocēja balsu pasauli. Balsis, kuras viņš piesauc, viņam nepārprotami atbild. Turpmāk mēs atkal gluži skaidri dzirdam, ka balsis apzinās eksperimentētāja prombūtni un atkārtoti viņu pieprasa. Šis ir atbalsta punkts hipotēzei, ka mikrofons un radio utt. ir faktiskie starpnieki starp "abām pasaulēm". Balsis uz magnētiskās lentes parādās ari tad, ja eksperimentētāja nav klāt. Mēs varam konstatēt, ka arī šajā gadījumā piesakās eksperimentētājam pazīstamas balsis-būtnes, piemēram, Tekle, māte utt.

Tagad vārdu pārņem augstskolas pasniedzējs Dr. Gerds Krāmers. Viņš runā klusu un koncentrēti. G. K.: "Es gribētu…" "Porstoj!" (turpat: 818) (Latgal. —"Pārstāj!") G. K. "…Annelīzi Finku…" "Tobi, Anna te!" (turpat:820) G. K.: "Es gribētu savu tēvoci Hermani…" "Nur ciurch Kosti!" (turpat:821) (Vācu — "Tikai caur Kosti!") G. K.: "Es atkārtoju…" "Nur ciurch Kosti!" (turpat) (Skat. augstāk) G. K.: "Norvēģijā…" "Viņš ir dzīvs. " (turpat) G. K. Atkārto: "Norvēģijā…" "Kosti, tu? Mūsu Kosti!" (turpat) Ierakstu turpina pa radio. Saglabājas tas pats balsu raksturs un pazīmes: valoda, patstāvīgums, apzinātība. Tomēr uzlabojas dzirdamība, teikumi kļūst garāki un sakarīgāki. Šīs balsis lielākoties pieskaitāmas A vai B grupai. Daži piemēri: "Velns, nu pietiek!" (44r:826) "Koste, māsiņa. Ko Inga pļāpā?" (turpat:827) "Stikuts, Konstantin! Stikuts ķēķī. " (turpat:828) "Du uns fehlte!" (turpat:829)

(KJūd. vācu — "Tevis mums pietri/ka!") "Pakustini Kosti!" (turpat:832) "Tu Kostīti mīl, kundzene? " (turpat) "Tibeta skrin, izmenica! Tici! Anna griechisch. " (turpat:833)

(Zviedru, krievu, latv., vācu — "Tibetas šķirsts, tu neuzticīgā! Tici! Anna ir grieķiete.") "Kur tu? "

"Herci, tis i! Mūsu Kosti!" (turpat) (Tiši = klusāk, krievu)

Pēc dažām balsīm, kas veic dažādus, vispārīgus izteikumus, atkal parādās saikne ar līdzstrādniekiem un ar eksperimentētāju.

"Gerd, tu te siebente. " (turpat:835/6) (Latv., vācu — "Gerd, tu te esi septītais.") "Es Vilma, Kostulīt." "Sind sie ad Kosti? " "Weck doch Kosti!" (turpat:836) (Vācu — "Vai jūs esat pie Kosti?" — "Pamodini taču Kosti!")

"Puika nesā. —Hej Hitler! — Kosti, Tuntāns te. Pasauc tu Hitler!" (turpat:837)

(Tuntāns, sal. 91. lpp.)

Ieraksts atkal tiek pārslēgts uz mikrofonu.

"Kosti, tu?" (turpat:838)

G. I.: "…mani dārgie draugi…"

"Pļāpa!" (turpat)

G. I. kungs pārslēdz ieraksta režīmu uz radio. Ir skaidri dzirdamas šādas balsis:

"Ruskij! Saša, Kosti. " (turpat: 840) (Krievu — "Krievs! Saša, Kosti.") "Raudive, te Tegala. " (turpat:841)

(Šis vārds eksperimentētājam nav pazīstams.) "Te robots…"

"Mote, kannās doch. " (turpat:842) (Latgal., vācu — "Māte taču kaunas.") "Brāli, Kosti! Čaklie." "Sak' Margaret!— "Labprāt!" "Kosti, vēli." (turpat:844)

11. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 14. novembris

Dalībnieks: Dr. med. dent. Rūdolfs Cimermanis (Bad Krocingene)

(Sal. apstiprinājumu Nr. 12, 396. Ipp.)

Ieraksts tika veikts ar mikrofonu un radio. Ilgums: 5 minūtes. Iznākums: aptuveni 80 balsis, no kurām apmēram 35 procentus Dr. Cimermanis spēja patstāvīgi verificēt. Diemžēl ierakstu bojāja stipri trokšņi.

Ierakstu atkārtoti noklausoties, bija dzirdamas šādas balsis:

R. C.: "…sešdesmit seši…"

"Rūdolfi" (44r.850)

R. C.: "Es jūs saucu, atsaucieties!"

"Rufe Kosti! Kosti Raudivi!" (turpat)

(Vācu — "Pasauc Kosti! Kosti Raudivi!")

R. C.: "Pateicoties viņam, man ir iespējams kontaktēties ar jums."

"Guli du? — Richtig — richtig — richtig!" (turpat:85112)

(Latv., vācu — "Vai tu guli? — Pareizi — pareizi — pareizi!")

R. C.: "Ir sarežģīti likt par sevi manīt."

"Dikti gcūti!" (turpat:858/9)

"Wir sind te. " (turpat:862) (Vācu, latv. — "Mēs esam te.") R. C.: "Es vēlētos kontaktēt…" "Kosti zurūck, lempi!" (turpat) (Vācu, latv. — "Kosti atpakaļ, lempi!") R. C.: "Taču varbūt…"

"Gute Nacht! Sprechen fertig! Papi, wir sind. " (turpat:864)

(Vācu-"Arlabunakti! Runāšana cauri! Papu, mēs esam") Radio balsis:

"As Bob… Nabaga galva, abpusēji…" (turpat:876)

"Sveiki Kosta, ich liebe!" (turpat:877)

(Latv., vācu — "Sveiki, Kosta, es mīlu!")

"Papi, Zentas Abschied."

"Ai, te Todesnacht!"

"Tai grūti bij!"

"Zentaspapi." (turpat:883)

(Vācu, latv. — "Papu, Zentas atvadas." — "Ai, te nāves nakts!" — "Tai grūti bija!" — "Zentas papus." — Šīs savādās balsis savā ziņā atbilda īstenībai: Z. M. tonakt bija ļoti slima un tikai ar lielām grūtībām pārvarēja savu kaiti.) "Ded\ Asūne!" (turpat:884)

(Krievu — "Vecotēv, Asūne!" — Asūne ir eksperimentētāja dzimtais ciems Latgalē.)

"Te Petraucki!" (turpat:886) "īsta nācis." (turpat)

(Latv. — "īsta naciste." — Sal. 68. lpp. M. P. jaunībā strādāja par audzinātāju organizācijā "Hitlerjugend". Vēlāk viņa saprata NSDAP (Nacionālsociālistiskās vācu strādnieku partijas) maldus; sadzīvē viņa uzrādīja izcilas rakstura īpašības, maigumu un spēju uzupurēties līdzcilvēku labā, ar to izpelnoties apkārtējo apbrīnu un mīlestību.) "Hier Schulte!" "Netiek!"

"Raudiv, laidŠulti!" (turpat:888)

(Vācu, latv. — "Te Šulte!" — "Netiek!" — "Raudive, laid Šulti!")

*

Dr. Cimermanis jau pirms šī eksperimenta bija veicis ierakstus kopā ar eksperimentētāju. Iegūto balsu vairākumu viņš arī pats spēja identificēt.

Tā, piemēram, ieraksts Nr. 84 (1966. gada 22. februārī) sniedza skaidras balsis ar saprotamu saturu:

"Paldies, Konstantin, par to drošu. Palīgu tev nav. Paldies, Raudive! " (33g: 193)

"Mēs braucam pie Raudives ciemā. " (turpat: 197)

"Manspaldies! Mūsu doktors Zimmermannl" (turpat:248)

"Raudive, novēro draugu!" (turpat:221)

"Hallo, hundert Toten ab!" (turpat:249)

(Vācu — "Hallo, simts miroņu prom!")

"Zenti' paps!" (turpat:250)

"Da rūhmt Edith. " (turpat:236)

(Vācu — "Te Edīte slavē.")

"Ai, hier ir sodi!" (turpat:239)

(Vācu, latv. — "Ai, te ir sodi!")

12. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 16. novembrī Dalībnieks: Dr. med. Arnolds Reinke (Bādenveilere) (Sal. apstiprinājumu Nr. 9, 392. Ipp.)

Ierakstu Dr. Reinke veica vienatnē. Tā iznākumā iegūtas 240 dzirdamas balsis, no kurām Dr. Reinke patstāvīgi sadzirdēja un verificēja apmēram 70 procentus. Ieraksts notika pa radio. Ilgums: 6 minūtes. Balsīs nekādas pārmaiņas nav novērojamas. Kvalitāte vidēja, parādās daudzas A grupas balsis.

"Kostja runā — Petrauckis!" (45g:012) "Kostulīt, pētī!" (turpat:011) "Ty grecola, pļāpa!" (turpat:013) (Krievu, latīņu, latv. — "Tu esi gļēvulis, pļāpa!") ' 'Kosta, grecoli! Ich liebe dich! Una Arnold!" (turpat.014) (Latīņu, vācu, spāņu — "Kosta, gļēvuli! Es mīlu tevi! Vieno Arnoldu!")

"Kosti, tevpamočnik!" (turpat:015) (Latv., krievu — "Kosti, tev ir palīgs!") "Nightly Berlin! Hļeb, hļeb!" (turpat:028/9) (Angļu, krievu — "Naksnīgi Berlīne! Maize, maize!") "Te Petraucki, Kost. " (turpat:037) "Djadja Arnold." (turpat:046) (Krievu — "Tēvocis Arnolds.") "Tumšā burkā iekāpj. " (turpat:050) "Runā puika — puika doch tja. " (turpat:063) (Latv., vācu — "Runā, puika — puika tomēr te.") "Karočij boulvard! Še Krozing! Naši bringa, Krozingen weg!" (turpat)

(Krievu, latv., zviedru, vācu—"īsais bulvāris! Te ir Kro- cings! Atved mūsējos, Krocingeni prom!" — No šī izteikuma var secināt, ka balsis spēj identificēt eksperimenta vietu.) "Kosti, Upsala, te Baltruški. " (turpat:075) (Baltruški — kāda eksperimentētājam pazīstama lietuviešu ģimene Upsalā.)

"Met tiltu!" (turpat:079)

Kāda balss uzstāj:

"Ruf Kost, Pieter!" (turpat:092)

(Vācu — "Sauc Kostu, Pīter!")

"Kosten, Buch skrive, undbillig!" (turpat:094)

(Vācu — "Kostēn, grāmatu raksti, un lēti!")

Balsu atsaukšanās uz galveno eksperimentētāju ir acīm redzama. — Eksperimentu pamatā ir dabaszinātniski fizikāla nostāja; tā izslēdz jebkādu subjektivitāti.

Balsu labā dzirdamība un to analīze pēc fonēmām ļauj secināt, ka šeit nav runa par subjektīvi piedzīvotu fenomenu, bet gan par objektīvi eksistējošu balsu pasauli, kas izpaužas akustiskā ceļā, neatkarīgi no laika, telpas un personas, kura ir kontaktā ar fenomenu.

13. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 2. decembris Dalībnieki: Dr. med. Arnolds Reinke (Bādenveilere) (Sal. apstiprinājumu Nr. 9, 392. Ipp.)

Šo ierakstu, tāpat kā iepriekšējos, raksturo labas, jēdzīgas balsis, kas daļēji atsaucas uz Dr. Reinki, daļēji uz eksperimentētāju. Dr. Reinke ierakstu veica vienatnē, un tas ilga tikai piecas minūtes, taču iegūtas tika 120 dzirdamas balsis.

Daži piemēri no balsīm, kuras plašākajā nozīmē varētu attiekties uz doktoru R.:

"Tu kungs, Aļoša!" (45g:478) "Tat-Entdecker!" (turpat) (Vācu — "Nozieguma atklājējs!") "Es te mīlu Wasser. " (turpat) (Latv., vācu — "Es te mīlu ūdeni.") "Und da du forschen komm. " (turpat:479) (Vācu—"Un te tu pētīt nāc (pavēles forma—tulk. piez.).") (Pievērsiet uzmanību teikuma konstrukcijai!) "Vai iedrīkstēsies, bei Gott?!" (turpat) (Latv., vācu — "Vai iedrīkstēsies, pie Dieva?" — Te laikam tiek uzstādīts jautājums par to, vai Dr. R. uzņemsies risku doties balsu valstībā.)

"Ultunas poike, Mežotnes vertreiben. " (turpat) (Latv., vācu —- "Ultunas puika, padzīts no Mežotnes."— Ultuna ir viena no Upsalas priekšpilsētām, Mežotne — senlatviešu cietoksnis, kam bija nozīmīga loma cīņā pret teitoņu ordeni. Dr. R. ir saistīts ar Ultunu un caur savu māti latvieti — arī ar Mežotni; šķiet, ka teikuma jēga attiecas uz viņu, kuru taču padzina no pirmās dzimtenes.)

"Aber vaddu schenko, danke dir!" (turpat) (Kļūd. vācu — "Bet ko tu dāvā, paldies tev!") Kāda cita balss paskaidrojoši uzsver: "Mūs Kosti pētī. " (turpat:480)

"Unordnung—Saal. Dod man Kosti! Kur Kosti ? " (turpat) (Vācu, latv. — "Nekārtība — zāle. Dod man Kosti! Kur ir Kosti?")

Vēl skaidrāk uz eksperimentētāja prombūtni norāda nākošais teikums:

"Hallo, Kosti, tu mums trūki. Zwei Kinder besuchte Čamaņ." (turpat:482)

(Latv., vācu — "Hallo, Kosti, tu mums trūki. Divus bērnus apmeklēja Čamaņs."— Prelāts Čamaņs nomira Romā 1964. gadā. Ar viņu personīgi nebija pazīstams ne līdzstrādnieks, ne eksperimentētāji.)

"Galviņa sāp? Votna. Nedabūsi te cauri. Netaisipretty! Lobok pastaigājies pa draufien, lobok atmot. Kosti atgriezt, pārstāj!" (turpat:488/90)

(Latv., angļu, zviedru, vācu — "Galviņa sāp? Votna. Nedabūsi te cauri. Neiztaisies tik piemīlīgi! Labāk pastaigājies pa āru, labāk elpot. Kosti atgriezt, pārstāj!" — Vārds "Votna" parādās bieži, taču eksperimentētājam par to nekas sīkāk nav zināms. —Pārējais teksts laikam gan saprotams tā: balss līdzstrādnieku brīdina, ka šo pētniecību neesot tik viegli "dabūt cauri", viņš šo lietu stādoties priekšā pārāk "piemīlīgi".) Balss, kuras teiktā jēga paliek neskaidra: "Pantišā, laiku, laiku saņem!" (turpat)

Sievietes balss:

"Guli, Apollo! Kosti, nāc tu gulēt!" (turpat) ("Guli, Apollo" laikam gan saprotams simboliski: "Guli, saule!")

Kāda cita balss aicina:

"Nekliedz, te mūsu Arnolds!" (turpat:491)

Mazliet zobgalīgi kāda balss saka:

"Upsalā saka — mūsu zirgs!" (turpat)

"Atsauc!" (turpat:492)

"Ne nauda, baznīckungs!" (turpat)

Tālāk kāda balss spriež:

"Badische Schaum, Kosta! Bar biete dumja tev. Piemin Upsala! Te hunta, Kostulīt. Saproti Margarete! " (turpat:493/4) (Vācu, latv., krievu — "Vannas putas, Kosta! Bārddzine dumja tev. Piemini Upsalu! Te ir dumpis, Kostulīt. Sapoti Margaretu!" — Šis teikums laikam attiecināms uz to faktu, ka eksperimentētājs pie noklausīšanās pieaicināja frizieri, kas lielīja savu labo dzirdi. Uzticamā palīdze Margareta brīdina un norāda uz dumpi. Mēģinājumā iesaistītā persona noklausīšanās mērķiem izrādījās nepiemērota.)

"Piemin Sparta! Viss mins. Cumpandente — mans kaps. Dolmatscha, Ann!" (turpat:495)

(Latv., zviedru, vācu — "Piemini Spartu! [Cilvēks] atceras visu. Kumpandente — mans kaps. Tulko, Ann!") "Bald, Kosta? " (turpat:497) (Vācu —"Drīz, Kosta?") Nākamā balss vēlreiz atsaucas uz Dr. R.: "Mit diesem du begonnst. Schone der Spritze dār!" (turpat 498)

(Vācu, zviedru — "Ar šo tu sāc. Saudzē tur šļirci!") Eksperimentālā ieraksta beigās mēs dzirdam satura un valodas ziņā interesantu balsi:

"Wunderbar! Vitne mūs embarquoge. Furchtbar, lai stop!" (turpat:499)

(Vācu, zviedru, latv., izmainīta franču — "Brīnišķīgi! Liecinieks mūs nogādā kuģī. Šausmīgi, lai viņš pārstāj!")

Gandrīz visas minētās balsis pieder A grupai, izņemot mikrofona balsis, kuras ļoti reti sasniedz šo skaidrības līmeni.

14. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 4. decembris

Dalībniece: Annemarija Morgentāleres jaunkundze (Berne)

(Sal. apstiprinājumu Nr. 8, 390. Ipp.)

Ierakstā iegūtas 150 balsis, no kurām 75 procentus līdzstrādniece spēja pati verificēt. Balsis ir saturiski bagātas; saturs, tāpat kā citos līdzstrādnieku veiktajos ierakstos, daļēji attiecas uz klātesošo personu, daļēji — uz promesošo eksperimentētāju. Tiek nosaukti eksperimentētājam pazīstamu cilvēku vārdi, piemēram, Bjorks (Bjork), Dāle, Moņa, Arvis. Mikrofons:

A. M.: "…tagad ierakstu…"

"Annemarie, nabaga Annemarie!" (45g:503)

A. M.: "…un es apgriežu…"

"Kur tu, Kosti?" (turpat:506)

Radio:

"Jetzt — jetzt vilka! Ich will gaisa!" (turpat:506) (Vācu, latv.—'Tagad—tagad vilcene! Es gribu gaisu!") "Mas, glūcklich? " (turpat:507) (Latv., vācu — "Mās, laimīga?" — Šī balss norāda uz to, ka A. M. ir māsa "otrā pusē". Viņas māsa patiešām bija mirusi pirms vairākiem gadiem.)

"Tja māsiņa, dikti sildīt. Māsa, kur Kosta?" (tur- pat:507)

"Tikai Pāvels!" (turpat:508)

"Tava mamma, Kosta!" (turpat) "Es Ilga Lirence. " (tuipat:509) "Margarete Petrautzki!" (turpat:510) Seko virkne balsu, kuras nosauc savus vārdus. Pēc tam:

"Priez Koste! Ūberrasch!" (turpat:511)

(Franču, vācu — "Lūdziet Kosti! Pārsteidz!")

"Kostu, māti rāj! Māte Juma. "

"Es to zinu, Kosta, piedod!" (turpat)

Nākamās balsis vairāk attiecas uz eksperimentētāju:

"Minna te, Vilmu zinu. " (turpat)

"Es Tekle, māsiņa. " (turpat:512)

"Nepatīk, te Bjork. " (turpat:518)

"Ex Dāle!" (turpat:519)

(Dāle — pazīstams latviešu psihologs. Sal. 118. lpp.) "Arnolds, Kosta." (turpat) Tad balsis atkal vēršas pie līdzstrādnieces: "Prosit, dārgā! Mīlestība. Darbs ir aukle. Letzten Endes leer." (turpat:523/5)

(Latv., vācu — "Prozīt, dārgā! Mīlestība. Darbs ir aukle. Galu galā tukšs.")

"Grtissi tevi, Liebste!" "Steht Hans." (turpat:529)

(Vācu, latv. — "Sveicu tevi, mīļā!" — "Stāv Hanss.") A. M., mikrofonā: "…vai atkal pietrūkst Raudives. Es gaidu."

"Anny, tu pļāpa!" (turpat:535) "Koste, tu? Furchtbar? " "Fein, tava Zenta." "Medali! Tja Anja. " (turpat:537) (Latv., vācu — "Koste, tu? Šausmīgi!" — "Lieliska, tava Zenta." — "Medaļu! Te Aņa."

"Dieva Maņa." (turpat:538) "Kosta, tu?" (turpat:539) "Arvis pēta Kosti. " (turpat:547) "Tu ziamais Koste. " (turpat:548) (Latgal. — "Tu, zemes Koste.")

15. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 8. decembris

Dalībniece: Dr. Zenta Mauriņas kundze (Upsala), rakstniece

(Sal. apstiprinājumu Nr. 13, 398. Ipp.)

Dr. Zentai Mauriņai ir liela pieredze balsu pasaulē. Daļu no A un B grupas balsīm viņa patstāvīgi noklausījās un verificēja. Neraugoties uz viņas ļoti diferencēto, muzikālo un jutīgo dzirdi, patstāvīgā noklausīšanās prasīja viņai daudz pacietības un koncentrēšanās.

8. decembra ieraksts tika veikts eksperimentētāja prombūtnē. Šeit mēs no tā esam iekļāvuši vairākas balsis: Z. M.: "Jūs (neredzamie) esat klāt pie visa, ko es daru." "Nav zugegen." (45r:013) (Latv., vācu — "Nav klāt.") Radio:

"Feh/t Kosti." (turpat:028)

(Šis tātad ir vispārīgs konstatējums, ka balsis pieprasa eksperimentētāju vai sūdzas par viņa prombūtni.) "Velis stāv." (turpat) "Kosti, piepūli galvu!" (turpat:032) Tagad Z. M. atkal runā pa mikrofonu: "…vai es pareizi izturos… "

"Koste mīli!" (turpat:037) Z. M.: "…vai tas ir grēks…" "Zenti, lugn!" (turpat) (Zviedru — "Zenti, mierīgi!") "Kosta, laid pa vecam Telefunken!" (turpat:038) (Telefunken = radio, vācu) "Ljubim Zenta. " (turpat:039) (Krievu — "Mēs mīlam Zentu.") "Lepnā, grūti Kostem. " (turpat:040) "Māte tja! — Kosta paldies! Lietuva. " (turpat:041/2) "Kostene irgolva. Tack, tack! Nadod vairs. " (turpat:047) (Latgal., zviedru — "Kostene ir galva. Paldies, paldies. Vairs neraida." — Ar šo balsi ieraksts beidzas. Dīvaini, ka balsis-būtnes precīzi zina, kad ieraksts tiek izbeigts; tās izmanto pēdējo mirkli, lai par to paziņotu.)

*

Uzreiz pēc Z. M. eksperimentētājs pats veica īsu ierakstu. Tas ilga tikai trīs minūtes, taču iegfžtas tika vairākas A grupas balsis.

Eksperimentētājs saka, ka pirmīt ierakstījusi Z. M. "Tack 'a, Mauriņa veta. " (45r:055/6) (Zviedru — "Paldies, Mauriņa to zina.") Radio balsis:

"Labi, Zenta! — Prijatel da. " (turpat:061) (Latv., krievu, vācu — "Labi, Zenta! — Draugs te.") "Te Dauge piesakas. " (turpat:062) (Ar profesoru Daugi Z. M. un eksperimentētājs bija labos draugos.)

"Emma Droste, furchtbar! Jāpētī. " (turpat:075) (Vācu — "Emma Droste, šausmīgi! Jāpētī.") "Musina, nav kauna. " (turpat:077) "Bjork, te Couplet. " (turpat)

(Profesors Bjorks no Upsalas bija pazīstams ar Z. M. un eksperimentētāju. Izjādes laikā viņu ķēra infarkts.) "Schau, Koste, pilsētu — Ķepavu!" (turpat:078) (Vācu, latv. — "Skat, Koste, pilsētu — Ķepavu!" — Eksperimentētājam Ķepava savulaik bija pazīstama kā ciems; varbūt apzīmējums "pilsēta" attiecas uz citu esamības stāvokli.)

"Te guļ. Netais! As —peur!" (turpat:079)

(Latv., latgal., franču — "Te guļ. Netaisi! (Droši vien:

izbeidz ierakstīt!) Man ir bail.")

*

Ārpus šiem abiem ierakstiem to balsu skaits, kuras uzrunā Z. M. vai kaut ko saka viņas sakarā, ir tik liels, ka šeit varam citēt tikai mazu daļu no tā.

Sākumā balsis sniedz norādes uz Z. M. slimību. "Kosti, tava Zenta ļoti slima. " (25r:474) Mikrofona ierakstā, kas veikts 1966. gada 20. janvārī, kāda balss uzskaita daudzas grūtības, ar ko cīnās Z. M., kura tolaik patiešām smagi slimoja: "Mauriņai sāp galva. " "Mauriņa nevar gulēt." "Mauriņa ņem pat miega tabletes. " Vesela virkne balsu saka, cik Z. M. esot smaga dzīve. "Zentai tja grūti. " (40g:348)

"Vai doktorei teputj ir trudnij?" "Kāpēc pateic? " (45r:552/5) (Latv., krievu — "Vai doktorei te ceļš ir grūts?" — "Kāpēc tu to saki?")

Balsis konstatē, viņa guļ vai nē un kur viņa atrodas. "Mauriņa guļ." (31r:632) "Zenta, guli te! Gudra Katz!" (35r: 147) (Katz = kaķis, kaķe — vācu) "Viņai sova nav, fint! Mauriņa bra. " (36r:020/l) (Latv., zviedru — "Viņai nav miega, lieliski! Mauriņa ir laba.")

"Nachts ir ilga. Mauriņa kaktus smaida. " (4 lg:253) (Vācu, latv. — "Nakts ir ilga. Mauriņa uzsmaida kaktiem.")

"Zentuli, guli nu!" (43g:622) " Vai doktore guļ? " (44b:752)

Kāda mikrofona ieraksta laikā Z. M. bija klāt. Taču drīz viņa izgāja no telpas, un divas balsis to komentēja: "Jā, viņa gribēja iet. " "Sova viii, sova vill. " (25g:331/5) (Zviedr. — "Gulēt viņa grib, gulēt viņa grib." — Arī šis izteikums pierāda balsu klātbūtni un patstāvību.) "Guten Tag! Virtuvē Zenta. " (45r:033) (Vācu, latv. — "Labdien! Virtuvē Zenta.") (Sal. arī Dr. Cimermaņa ierakstu, 265. lpp.) Dažas balsis lūdz pasveicināt Z. M.: "Griifi Zenti, Kosta!" (41 g:685) "Dā grtisse Mauriņi!" (44b:299) "Griisse Zenta!" (44r:214) "Grusse Dichterin!" (44r:778)

"Pasveic Dichterin, pasveic Raudivi!" (45g:671) ( Latv., vācu — "Pasveicini dzejnieci, pasveicini Raudivi!")

Piesakās Z. M. tēvs un viņas mirusī māsa Renāte: "Zenti'paps!" (33g:250) "Te Mauriņš piestāj. " (36rl 82) "Tīta, te Mauriņš!" "Zinu pats." "Kur tu biji?" (40g:348) "Zenta Mauriņu bučo!" (44r:894) "Es pie Zentas, Zenta pie tevim. " (45r:282) "Tu pārlasi Zenta!" (45r:298) "Zenti pieder tev!" (41 g:696) Z. M. mirusī māsa Renāte piesakās vairākkārt: "Te Renāte, Kosti. " (41g:661) Eksperimentētājs uzrunā Renāti un lūdz viņu pasveicināt Z. M.

"Renāt, piezvan!" (41 g:748)

Eksperimentētājs atkal lūdz no Renātes sveicienu Z. M.

"Lieber Kosti! — Koste, Vater aldrig… " (41 g:781/2) (Vācu, zviedru — "Mīļais Kosti!" — "Koste, tēvs nekad…")

Tālāk eksperimentētājs saka, ka Zenti nepieciešama spēcinoša mīlestība.

"Du pats, lebe pats!" (turpat) (Vācu, latv. — "Tu pats, dzīvo pats!") Eksperimentētājs uzrunā Renāti un piezīmē, ka viņas dzīves laikā neesot to pazinis.

"Tava māte, Renāte. — Kosta, tu? Ich liehe. " (42g:399) (Latv., vācu — "Tava māte, Renāte. — Kosta, tu? Es mīlu.")

"Din sister, Zenta!" (47g:359) (Zviedru — "Tav māsa, Zenta!") Eksperimentētājs pateicas Renātei par sveicienu Z. M. "Natūra ilga Zentai. " (42g:030) "Nevajag Zenti…" (45g:030) Vietumis Z. M. uzrunā vai piemin kolēģi rakstnieki: "Turies pie Mauriņus. Alberts Strods. " "Nav Mauriņas nekur. " (39g:241) "Zentai klājas labi." "Migadži pļāpā." "Bārda! Zenta donna!" (Hr:253) (Z. M. bija strādājusi ar latviešu dzejnieka Friča Bārdas daiļradi, rakstījusi par viņu apcerējumus un esejas.) "Te Mauriņa mana. Mazā Annele. " (41g:271/2) (Dzejniece Anna Brigadere savās vēstulēs Z. M. dēvēja sevi par "mazo Anneli". Z. M. bija draugos ar A. B. un veltīja viņai vienu grāmatu.)

"Zenta, Lazda!" 41g:648)

(Latviešu dzejniece Lazda bija Z. M. intīma draudzene. Viņa nomira AS V; viņas pelnus izbēra Baltijas jūrā.) "Zin Zinaīdu?" (46r:648) (Zinaīda — dzejnieces Lazdas vārds.) "Te Grīns, Mauriņa!" (Ū Ilr: 112) (Z. M. personīgi pazina latviešu rakstnieku Grīnu. Sal. 107. lpp.)

Seko vēl daži izteikumi, kas attiecas uz Z. M: "Brav, Mauriņa." (45g:033) (Vācu — "Braši, Mauriņa.")

"Mauriņa, mamule!" (38r:484)

"Zentuli!" (31g:446)

"Viprata, Zentuli!" (35r:346)

(Zviedru — "Mēs runājam, Zentuli!")

"Nesīs Zenti tehnika. " (35r:726)

"Mauriņa — Sverige!" (43g:452)

"Doktor Mauriņa — Copia Volga. " (U Ir: 142)

"Raudive, Zenta Mauriņ kundzīte. " (4b:934)

"Wer Zenta holt? īsta tu Latvija mums. " (44r:906)

(1. teikums: vācu — "Kas atvedīs Zentu?")

"Ljuhim Zenta — lepna. "

(Ljubim = mīlam, krievu)

"Mauriņa, mīli faktu!" (Amg:298)

"Sex, Mauriņa complicada. " (Amg:080)

"Mauriņa, pētī! Es redzu gultā. Naporstoj! " (47g:372)

"Vai Zenta nezina Perkisto? " (47g:438)

"Zenta, mēs strīdamies. " (Air. 122)

16. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1966. gada 15. decembris Dalībnieks: Fridrihs Jirgensons (Melnbo, Zviedrija) (Sal. apstiprinājumu Nr. 29, 427. Ipp.)

Fridrihu Jirgensonu, balsu fenomena pirmatklājēju (sal. 27. Ipp.), balsis bieži sauc vārdā jau pirms šī eksperimentālā ieraksta.

Pirmā balss, kas uzrāda sakaru ar F. J.:

"Molnbo! Trilli, trilli, Raudive in Molnbo!" (23g:318)

"Sei Jurgenso-Priestekeri" (30g:288)

("Priestekeri" = varbūt saprotams kā "priesteri".) "Friedrich med dej! " (31 g: 126) (Zviedru — "Fridrihs ar tevi!") Dažas balsis naidīgi un provocējoši nostājas starp F. J. un eksperimentētāju:

"Vācele! Nie draugs!" (36r:608/9) (Latgal., vācu — "Tenku vācele! Nemūžam draugs!") "Friedrich! Strick 'i vāri fūr Friedrich!" (39g:318) (Vācu, latv. — "Fridrih! Vāri virvi Fridriham!") Kāda cita balss samierinoši brīdina: "Konstantin, diese(n) Sinn meide von Herzen! Friedrich zin. Uppsala vivat! Nokusi? Jā, Kosti skatam. " (40r:664)

(Vācu, latv. — "Konstantin, no šīs jēgas izvairies no sirds! Fridrihs zina. Lai dzīvo Upsala! Nokusi? Jā, mēs redzam Kosti.")

"Fridrihs tev helpē. Te radars. " (42g:623)

(Latv., zviedru — "Fridrihs tev palīdz. Te ir radars.")

"Molnbo pa tala. " (42r:209)

(Zviedru — "Melnbo sāk runāt.")

"Lieber Koste und Friedelli. Viel Kussi!" (43r:052)

(Vācu — "Mīļais Koste un Frideli. Daudz buču!")

Kāda balss saka:

"Grecoli!" (44b:249)

(Šim vārdam F. J. balsu ierakstos ir liela loma. Tas tika izrunāts (Grecola), kad starp ieraksta dalībniekiem atradās arī pazīstamais zviedru parapsihologs Dr. Džons Bjorkhems. (Viņš pazīstams ar savu grāmatu "Apslēptais spēks", kas vācu valodā izdota izdevniecībā Walter Verlag, Oltenē, 1954. gadā.) — Eksperimentētājs ļoti augstu vērtēja Dr. Bjorkhemu gan kā cilvēku, gan kā zinātnieku. — Te tātad atkal parādās šis vārds, šoreiz pa radio, kā A grupas balss.) "Fridrihs te sēj. " (44b:408)

Veicot eksperimentālo ierakstu, F. J. nesekoja eksperimentētāja norādēm; šim ierakstam nav gandrīz nekādu rezultātu.

Ieraksta sākumā mēs dzirdam šādas balsis: "Ko tu sēdi tur?" (45 r:168) "Atrodi Kosti tur!" (turpat) "Office Kostja." (turpat)

Pēc tam F. J., saskaņā ar savu praksi, meklē balsis uz radio skalas. Meklēšanas sākumā kāda balss: "Das dachte!"

(Vācu —"To domāju!")

*

F. J. vizītes sakarā eksperimentētājs veica ierakstus pirms un pēc tās (ieraksti Nr. 307 un 309). Parādās dažas interesantas balsis, kuras daļēji atsaucas uz F. J. Radio balsis:

"Vāji! Putra vien! Furchtbar tu nieko. Nepatīk!" (45r:138)

(Furchtbar = šausmīgi, vācu) "Palieciet pie Jurgensona pentagas. " (turpat: 141) (Vārda "pentagas" jēga nav skaidra.) "Tu briesmig streiku grib. " (turpat: 142) "Piemini, te no Margaretiņas dzīvojam vēl. " (turpat) (Pirmā balss, kuru pie F. J. dzirdēja eksperimentētājs, bija "Margarete".)

"Piedod, Peterson!" (turpat) "Es tev balsu dodu. " (turpat) "Napļurkš!" (turpat)

"Paldies Kosta. Helga tja! Brauksi pie Jurgensona tu. Funfte rede. " (turpat: 148/9)

(Latv., vācu — "Paldies, Kosta. Helga ir te! Tu brauksi pie Jirgensona. Piektā runa." — Ierakstu izdarīja pulksten 0.30. Pulksten 6 gaidīja F. J. ierodamies Freiburgā no Pompejas, kur viņš nodarbojās ar izrakumiem un filmēšanu. Šī bija F. J. un eksperimentētāja piektā tikšanās, laikam tāpēc balss piemin "piekto runu".)

"Cyuka tāds! Furchtbar, Hitlers! Kosti, tavi braty." (turpat: 152)

(Latgal., vācu, krievu — "Cūka tāds! Šausmīgi, Hitlers! Kosti, tavi brāji.")

Atsevišķu teikumu saturs un iespējamais konteksts ir grūti saprotami:

"Kosti, palaid Vally! Mans kungs wirklich Kosta. Apīni — mani Wolthy. " (turpat: 153)

(Latv., vācu — "Kosti, palaid Valliju! Mans kungs patiešām ir Kosta. Apiņi — mani Volsi." Seko vispārīga rakstura izteikumi: "Ko darat? Te brīva griba!" (turpat: 156) "Ja Hitlers būtu, cita lieta. " (turpat:217) "Hitlers te. Ko pētī?" (turpat) "Garupieņem, Raudive!" "Pievils Kosti." (turpat:219) Labi dzirdama balss:

"Vincente, lustīgu seju! Kosti gaidu, te Ļuta. " (Eksperimentētāja tēvu sauca Vincents. Ļuta, sal. 85. lpp.)

Ieraksta beigās dzirdam: "Kosti, sveiki!"

Konstatējams, ka F. J. klātbūtne atstāja tiešu iespaidu uz balsīm: tās viņu sauca vārdā. Šis fakts norāda uz relācijas

hipotēzi: lai varētu fenomenu skaidrot, būtu jāpieņem, ka pastāv antipasaule.

17. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1967. 3. februāris Dalībnieks: Valērijs Tarsis, rakstnieks,

Hannija Tarša kundze. (Sal. apstiprinājumus Nr. 14 un 14a, 405. un turpmākās lpp.)

Ierakstā iegūtas 195 balsis, no kurām 45 procenti pieder A, 35 procenti — B un 20 procenti — C grupai. (Pēdējai, problemātiskajai grupai, spēj sekot reti kurš, izņemot eksperimentētāju.)

Valērijs Tarsis kā "radars" darbojas pārliecinoši: balsis uz magnētiskās lentes lielākoties atsaucas uz viņa personu un uz tikai viņam pazīstamu mirušu cilvēku loku. Daudzu balsu izteikumu saturs ieguva jēgu tikai pēc V. T. komentāriem.

V. T. vadīja ierakstu krievu valodā. V. T.: "Kā jūs tur dzīvojat?" "Radostno tebja? " (46r:474) (Krievu — "Vai esi priecīgs?") V. T.: "…tuvie cilvēki…" "Pļāpa!" (turpat:477) V. T.: "Es vēlētos uzzināt…" "Immer!" (turpat:483) (Vācu — "Vienmēr!")

V. T.: "Varbūt ieradīsies mans koncentrācijas nometnē nogalinātais tēvs…"

"Faustu!" (turpat:489) V. T.: "…tu, mans pirmais…" "Ti voļnij drug!" (turpat) (Krievu — "Tu brivais draugs!") V. T.: "Es gribu pārliecināties…" •'Prošu!" (turpat:495) (Krievu —"Es lūdzu!") V. T.: "…ka jūs šeit esat klāt." "Te Mocarts. " (turpat:496)

Radio balsis:

"Kosti, nu tala Diktov!" (46r:497)

(Zviedru — "Kosti, tagad runā Diktovs!")

"Vitjaz ti! Hitlers dzīvs. " (turpat:499)

(Krievu, latv. — "Tu esi varonis! Hitlers ir dzīvs.")

"Grūti ir, viņa mič-mič. " (turpat)

"Munka tiav gunstē. " (turpat)

(Latv., zviedru — "Munka izrāda tev labvēlību.")

"Uzmin Teklu! Mūsu bende?" (turpat:500)

"Dokaži, uzticies viņam!" (turpat:501)

(Dokaži = pierādi, krievu)

"Pieņem Kosti!" (turpat:502)

"Belkas te stūrē. " (turpat:504)

"Mūsu Kosti mani binda. " (turpat:508)

(Latv., zviedru — "Mūsu Kosti mani saista.")

"Viņš trūkst." (turpat)

"Kosti Raudiv'! Sidnakova. " (turpat:509)

"Tevi redzej. Kosta, pagaid! Satiki Kozolu? Jums te

rarita." (turpat:510)

(Rarita = retums; veidots no latīņu vai vācu vai. — tulk.

piez.)

"Velns pestī, Kosta!" (turpat:511) "Madrid. Te Osūna. Te Grab. Koste, tupele! Davolni speķiši? Kur prasta tu!" (turpat:513)

(Latv., krievu, vācu — "Madride. Te Osūna. Te ir kaps. Koste, tupele! Vai speķīši ir apmierināti? Cik tu prasta!") "Lūdzi trimdu!" (turpat:514) Piesakās eksperimentētāja paziņas: "Bara te Petja. Petja ciemos, Koste. " (turpat:516/7) (Zviedru, latv. — "Te ir tikai Petja. Petja ir ciemos, Koste.")

"Veselis!" (turpat:517)

(Pazīstams latviešu rakstmieks, sal. 105. lpp.) "Pizān!" (turpat) (Eksperimentētāja paziņa) "Osūnā meitas būtu. " (turpat: 518) (Osūna, eksperimentētāja dzimtais ciems.) "Afiša!" (turpat)

(Eksperimentētāja mirušais brālis.) "Ilona! Schreib, Raudiv, Ilonai!" (turpat) (Vācu, latv. — "Ilona! Raksti, Raudiv, Ilonai!") "Mieru weg! Asūne!" (turpat:521) (Latv., vācu — "Mieru prom! Asūne!") "Gute Nacht, Anci! Raudive — suns. Vakars pēdējais. Arvis." (turpat)

(Vācu, latv. — "Ar labunakti, Anci! Raudive — suns. Vakars pēdējais. Arvis." — Arvis, eksperimentētāja draugs.) "Madaļa, oh mirt! Mediča Ināre!" (turpat:522) "Takoj barinca!" (turpat) (Krievu —"Tāds kungs!") "Kosta dzīvoj!" (turpat:523) Tagad balsis atkal pievēršas Tarsim: "Hitlers rad. Ja tože. " (turpat) (Krievu — "Hitlers priecājas. Es arī.") "Smolič, žalko Wetrow. " (turpat) (Krievu — "Smolič, Vetrova žēl.") "Zdravstvuj, tāvs! Māti pieminēt" (turpat:525) (Krievu, latv. — "Sveiks, tēvs! Piemini māti!") "Te Tarsis! Hlopata! Mir 'u syuti! Mater satur. " (turpat:526)

(Latv., krievu, latgal, latīņu — "Te Tarsis! Rūpes! Sūti mieru! Māte atbalsta.")

"Balsta nav. Heralda. " (turpat:527) "Mīlulīt, māte redzam. " (turpat) "Privat vienaldze." (turpat) "Padod Stenkul" (turpat) "Pakist kto? — Kosti — mierā! " (turpat) (Krievu, latv. — "Kurš ir Pakists? Kosti — mierā!") "Kleporpripomniš!" (turpat:528) (Krievu — "Atcerēsies Kleporu!") "Kostja guļ. Probudi!" (turpat) (Latv., krievu — "Kostja guļ. Uzmodini!") "Zdravstvuj! Ti, Kosti, Tarsis? Te Koste sēž. " (turpat:529)

(Krievu, latv. — "Sveiks! Tu, Kosti, Tarsis? Te Koste

sēž.")

"Ded, ded! Tēti! Kāpēc tu to dari? " (turpat) (Krievu, latv. — "Vecotēv, vecotēv! Tēti! Kāpēc tu to dari?")

"Mauriņš tja. Vi staļ. " (turpat:530)

(Latv., krievu — "Te Mauriņš. Jūs esat tērauds.")

"Māte te; nosilki tebe prižimat. " (turpat)

(Latgal., krievu — "Te māte; tev jāpiespiež nestuves.")

"Tarsis!" (turpat)

"Kosta, tu kurls!" (turpat)

"Ja gramatnij. " (turpat:531)

(Krievu — "Es protu lasīt un rakstīt.")

"Ja sestra." (turpat) (Krievu — "Es esmu māsa.") "Zdravstvujte! Dubka, Jezufin! — Genau!" (turpat) (Krievu, vācu — "Sveicināti! Dubka, Jezufin! — Tieši tā!")

"Ded, ja Loce!" (turpat:532)

(Krievu — "Vecotēv, es esmu Loce!" — Eksperimentētāja māti sauca Loce.)

"Tja Lorca!" (turpat:533)

(Latgal. — "Te ir Lorka!" — Sal. 111. lpp.)

"Pesni — ukaz. Tēt, naids!" (turpat)

(Krievu, latv. — "Dziesmas bija pavēle. Tēt, naids!")

"Puika, sylts! Rjabčiki!" (turpat)

(Latgal., krievu — "Puika, silts! Meža irbes!")

"Vnaših delah gut. " (turpat:534)

(Krievu, vācu — "Mūsu lietas iet labi.")

"Gabris! Not ūberall!"

"Welche Not(a)? "

(Vācu — "Gabris! Visur posts!" — "Kāds posts?") "Poli(i." (turpat)

(Pēdējais vārds droši vien "politische" ("politisks", vācu vai. — tulk. piez.))

"Anne, Butter!" "Anita gingfort." (turpat:335) (Vācu — "Anne, sviestu!" — "Anita aizgāja prom.") "Pomiluj!" (turpat) (Krievu — "Apžēlojies!") "Anne pošla." (turpat) (Krievu — "Anne aizgāja.") "7a bij' kļūda. " (turpat) "Kosti, paņem tu vārdu!" (turpat) "Mi rasterjalis. Na kamne strogo leg. " (turpat:571) (Krievu — "Mēs esam izkaisīti. Es stingri nogūlos uz akmens.")

"Žukova dela ploho. " (turpat:572)

(Krievu — "Žukovam klājas slikti.")

"Mi Tarsis te sveicam. " (turpat:575)

(Krievu, latv. — "Mēs Tarsi te sveicam.")

"Nebēdā ilgi!" (turpat:576)

Kādā citā ierakstā (3.3.1967.) vēlāk piesakās:

" Vetrovs mit. " (48g:018)

(Sal. 405. Ipp., apstiprinājumu Nr. 14.)

18. eksperimentālais ieraksts

Bāzele, 1967. gada 1./2. martā Dalībnieki: Kārlis Bauers, dziedātājs,

Paula Bauera kundze, dziedātāja (Bāzele). (Sal. apstiprinājumu Nr. 16, 408. Ipp.)

Ierakstā iegūtas 93 balsis, no tām 24 pieder A un B grupām, pārējās ir C balsis. Šo eksperimentu veikt izrādījās augstākajā mērā sarežģīti, jo brīvie radioviļņi bija grūti uztverami, varbūt tāpēc, ka Bāzele atrodas ieplakā. Ieraksta sākumā kāda balss uzreiz uz to norāda:

"Kosta, sielle sich richtig ein, furchtbare Gerāusche!" (48g:017)

(Vācu—«Kosta, noskaņojies pareizi, šausmīgi trokšņi!») Ieraksta pirmajā daļā balsis lielākoties atsaucas uz eksperimentētāju. Bieži vien sevi nosauc vārdā viņa paziņas, piemēram:

"Loorits", "Matilde" (48g:020)

Viens izteikums, šķiet, attiecas uz Paulu B. kundzi:

"Tev Vortragi te. Gaidu. Warte Paulu!" turpat:025)

(Latv., vācu — "Te tev ir lekcijas. Gaidu. Gaidu Paulu!")

Tad dzirdamas šādas balsis:

"Redzu Kosti." (turpat:048)

"Hitlers īsti dzīvs. " (turpat:050) Ierakstu turpināja pulksten 18. Tika iegūta viena ļoti skaidra mikrofona balss:

Eksperimentētājs: "Visvareni draugi taipus…" "Te Virza." (turpat:066) (Sal. 106. lpp.)

No radio balsīm labi dzirdamas sekojošās: "Mcs atstumtie, Ulmans. " (turpat:069) "Nacht will Kosta. Sarkanas lampas! Acht Fried!" (turpat:073)

(Vācu, latv. — "Nakti grib Kosta. Sarkanas lampas! Ievēro mieru!" — Šim izteikumam piemīt paradatiskas pazīmes:

1. Lieto vācu un latviešu valodu.

2.  Eksperimentētāju nosauc vārdā.

3. Norāda uz sarkanu lampu lietošanu baltās gaismas vietā.

4.  Ierakstu laikā esot jāievēro mierīgs noskaņojums.)

*

Šo ierakstu sliktu radioviļņu deļ turpināt nebija iespējams, tāpēc turpinājums sekoja 2. martā ap pusnakti. Taču radioviļņu kvalitāte atkal izrādījās ārkārtīgi zema. Jau sākumā bija dzirdamas atbilstošas balsu norādes:

"Mierā jūs paši! Koste, te slikti. Tu lobāk deutsch. " (Latv. vācu — "Mierā jūs paši. Koste, te slikti. Tu labāk vāciski.")

Tālāk mēs dzirdam sekojošu raksturīgu balsi: "Kostja, tu pasmej! Na, Dāle. Nevajag M.! Pe trauc ka. Nav rīki tie." (turpat: 104/5)

(Pirmo tekumu var saprast sekojoši: Dāle, psihologs no Rīgas, mierina eksperimentētāju, lai tas pasmejas par neveiksmēm Bāzelē. Tad seko Petraucka, kas norāda uz to, ka M. nevajagot, M. un citi cilvēki šiem eksperimentiem neesot derīgi. Šis teikums lielā mērā atbilst patiesībai, jo eksperimentu laikā kāda M. kundze izrādījās nederīga, ko balsis atklāti konstatēja.)

Pie skaitītāja rādījuma 118 Baueres kundze uzrunā kādu cilvēku, vārdā Reinhards. Tālākais ieraksts pa radio sniedz mums trīs B grupas balsis, kuras pievēršas Baueres kundzes uzdotajiem jautājumiem:

"Tiltam, Koste. " (turpat: 120/2) "Tagad Friedhof." (turpat) (Latv., vācu — "Tagad kapsēta.") "Tiltampāri te!" (turpat)

Šie trīs teikumi vēsta par veselu notikumu, un izrādījās, ka šo vēstījumu var lietot par kritēriju, lai noteiktu balsu paustā satura atbilstību īstenībai: pieminētais Reinhards pirms kāda laika bija izdarījis pašnāvību, nolecot no tilta. Par šo faktu eksperimentētājam iepriekš nekas nebija zināms.

Kādā no vēlākajiem ierakstiem mēs dzirdam aizgājēja vārdu:

"Reinhhards." (49r: 167)

Pārējās balsis sliktā ieraksta dēļ ir grūti identificējamas. Vēl dzirdami šādi vārdi:

"Tu, Kostja? Nakšninieki, talka te. " (turpat: 122) "Kostja, dārzā tja noslēpties. " (turpat: 124/5) (Te nav skaidrs, kas grib noslēpties dārzā un kādēļ tas kādam būtu jādara.)

Turpretim pēdējā balss šajā ierakstā ir saturiski skaidra: "Kosta, pretī mums gulta. " (turpat: 130) (Konstatējums atbilst tam faktam, ka pretim ieraksta dalībniekiem stāvēja gulta.)

Turklāt Bauera kungs un kundze noklausījās 170 balsis, daļēji patstāvīgi, daļēji — pēc komentāra, ar kuru eksperimentētājs viņus tam sagatavoja. Apaļus 75 procentus no tām viņi nevainojami spēja saklausīt un verificēt.

19. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1967. gada 7. marts Dalībnieki: Oskars Šērers, Fēlikss Šērers,

Gustavs Inhofens (Freiburga). (Sal. apstiprinājumus Nr. 10 un 11, 394. un turpmākās lpp.)

Tēvs un dēls Šēreri ir radio un magnetofonu speciālisti. Ieraksts tika izdarīts eksperimentētāja klātbūtnē. Tajā ieguva 120 balsis, no kurām 46 piederēja A un B grupai. Pēc ieraksta dalībnieki balsis noklausījās kopā ar eksperimentētāju. Lielāko balsu daļu dzirdēt, kā arī atšifrēt to saturu līdzstrādnieki spēja patstāvīgi; visādā ziņā tas attiecas uz turpmāk citētajām A grupas balsīm.

Saturiski balsis atkal iedalāmas divās grupās: dažas balsis vēršas pie eksperimentētāja, citas — pie eksperimenta dalībniekiem.

Pirmā labi dzirdamā balss saka: '■Raudive, tinti! Osūna. " (48g:143) "Ilgu tiltu, Kostuli. " (turpat: 145) Nākamā balss vēršas pie trīs vācu kungiem: "Deutsche wir hier, Kāmpferi wir!" (turpat: 149) (Vācu — "Vācieši mēs te, cīnītāji mēs!") Nākamā balss piebilst:

"Nenn Rauda!" (turpat: 150)

(Tuvākie paziņas eksperimentētāju bieži dēvēja saīsināti par "Raudu".)

Atkal pie eksperimentētāja vēršas labi dzirdama balss: "Tja, Kosta, Vītola. " (turpat: 151) (Latgal. — "Te, Kosta, Vītola." — Vītols ir izplatīts latviešu uzvārds. Galotne "-a" norāda uz sieviešu dzimuma būtni.)

Nu mēs dzirdam divas šādas balsis: "Super puiši te aug. " "Lettischi puiši!" (turpat: 152/4) (Lettischi = latviešu, vācu vai. — Šis no trim valodām sastāvošais izteikums norāda uz to, ka balīm-būtnēm piemīt nacionalitātes apziņa. Tur neaug vis kaut kādi puiši, bet latviešu puiši!)

Tagad balsis uzrunā vienu no līdzstrādniekiem, kurš šajā ierakstā tomēr nepiedalās: prof. Ati Teihmani.

"Atis tic. " — "Atis tic. " — "Ati, tic!" (turpat: 155/6)

Nu piesakās kāda vāciska balss:

"Wir Nazis." (turpat)

(Vācu — "Mēs esam nacisti.")

Cita balss piezīmē:

"Asche und Glut — dzimtene. " (turpat: 157) (Vācu, latv. — "Pelni un uguns — dzimtene." — Šis teikums laikam satur mājienu uz eksperimentētāja sarakstīto romānu, kura nosaukums ir "Pelni un uguns". Taču arī citādā ziņā norāde atbilst īstenībai, jo eksperimentētāja dzimteni karš nopostīja, pārvēršot to pelnos un ugunī.) Dzirdam latvisku balsi: "Dieva puķe tu. " (turpat: 159) Nākamā balss vēršas pie eksperimentētāja: "Tu slyms, Koste. " (turpat: 160) (Latgal. — "Tu esi slims, Koste." — šis balsu konstatējums atkārtojas vairākkārt, šeit — dzimtajā dialektā.)

"Kosti, toli. " (turpat: 160) (Latgal. — "Kosti, tu esi tālu.") "Ravel." (turpat) "Bitte Fūhrers Findlay." "Ich biri Findlay's."

(Vācu — "Lūdzu, vadoņa Findleju." — "Es esmu Findlejs.")

"Labi, labi skan. " (turpat: 162) (Kā zināms, Findlejs ir angļu parapsihologs, sal. 118. Ipp. lnhofena kungs apliecināja, ka ieraksta laikā domās esot intensīvi piesaucis Findleju.)

Nākamā balss atkal atsaucas uz eksperimentētāju: "Koste binda. Fischer Koste. Te Rapa. " (turpat: 164) (Zviedru, vācu, latv. — "Koste saista. Zvejnieks Koste. Te Rapa." — Saturiski šis teikums izsaka ļoti daudz:

1.  Eksperimentētāju apzīmē par saistošo posmu.

2.   Viņu nosauc par zvejnieku, kas faktiski atbilst īstenībai, jo īso ierakstu rezultātus ar radioviļņu starpniecību iegūst nenoteikta gadījuma rezultātā, tāpat kā zvejojot.

2. Zīmīgi arī tas, ka šos vārdus saka bijušais Rīgas grāmatu izdevējs. Sal. Rapa, 138. Ipp.) Kāda cita balss žēlojas: "Niemand denkt an uns. " (turpat: 167) (Vācu — "Neviens par mums nedomā.") (Balss dzirdama tik skaidri, ka iepriekšējās noklausīšanās laikā to vienlaicīgi dzirdēja un saprata visi dalībnieki; vēlāk to verifīcēja ar atkārtošanas metodes palīdzību.)

Kāda sievietes balss no jauna vēršas pie eksperimentētāja:

"Sveiki, brāli! Māsai slikti. " (turpat: 189) "Pogosts te. Kosti, lieb." (turpat: 192) (Latgal., vācu — "Pagasts te. Kosti, mīļi.")

Nākamā balss norāda uz situāciju: "Te eksperimenti." (turpat:206) (Rodas iespaids, ka balsis-būtnes ir klāt un precīzi novēro notiekošo.)

Tagad atkal seko izteikums, kas attiecas uz eksperimentētāju. Vispirms dzird vīrieša balsi: "LiebeSoņu!" Tad — sievietes balss: "Tevi vien mīl(a). " (turpat:207) (Vācu, latv. — "Mīli Soņu!" — "Tevi vien mīl." — Valodas ziņā šie teikumi ir īpatnēji formulēti: pirmajā teikumā vārds tiek nosaukts latviešu valodas akuzatīvā; otrajā teikumā darbības vārda "mīlēt" vietā par darbības vārdu tiek pārveidots lietvārds "mīla".)

Vairākkārt piesakās Birhers: "Te ūngen Bircher." "Te Birchers Sohn. " "Doktor Birchers!" (turpat:208/34/44) (Latv., zviedru, vācu — "Te jaunais Birhers." — "Te ir Birhera dēls." — "Doktors Birhers." — Šīs balsis laikam attiecas uz Dr. M. E. Birhera dēlu, kurš gāja bojā autokatastrofa. — Te jāpiemin, ka gan Dr. Birhers, gan viņa sieva ir klausījušies balsis un veikuši ierakstus. Kopš tā laika parādījušās dažādas balsis, kas saistītas ar Dr. Birhera dēlu.) Kāda balss jautā: "Latviski?" Seko atbilde:

"Neprotu feinele." (turpat:232) (Vāciskais vārds "feinele" izklausās pēc pamazināmās formas švābu dialektā.)

"Uppsala, paliksim te Sicht-husī. " (turpat:233) (Latv., kā arī vācu-latviešu neoloģisms. — Iespējamais tulkojums: "Upsala, paliksim šeit skatu kamerā.")

Pēc šī ieraksta eksperimentētājs sešos no rīta veica īsu nākamo. Tas sniedza saturiski interesantas A kategorijas balsis.

Tā, kāda balss kategoriski norāda, ka cilvēkam, kurš veic ierakstus, jāiesaistās tajos ar visu savu būtni: "Visai būtnei te vajadzīga. " (48g:239) Kāda cita balss izsakās:

"Gara diena, otrdien vielleicht Sonne. " (turpat:240) (Latv., vācu — "Gara diena, otrdien varbūt saule." — Ieraksts tiešām tika veikts otrdien, un diena bija saulaina. No šī satura varam izsecināt, ka balss-būtne mums nezināmu iemelsu dēļ žēlojās par garo dienu un cerēja, ka otrdiena būs laimīgāka.)

Tā pati balss tālāk saka: "Ļoti grūti." "Lūdzu takti." (turpat) "Čakste putj. "

"Professor de nada. " (turpat:242) (Krievu, vācu, spāņu — "Čakste ir ceļš." — "Nekā (ģen. no "nekas" — tulk. piez.) profesors." — Prof. Čakste ar šo izteikumu droši vien grib teikt, ka viņš nespēj akceptēt parastos reliģiskos postulātus attiecībā uz dvēseles nemirstību. Tuvākam salīdzinājumam — 92. Ipp.) "Koste, du Besuch. " (turpat:209) (Vācu — "Koste, tu vizīte.") "Koste, te Petraucka. Pasteidz! " (turpat:210) • Kā jau teikts, saturs pēc ievirzes dalās divās grupās. Vispārīgs teikums, piemēram, būtu, "Niemanddenkt an uns. " ("Neviens par mums nedomā.") Personisks: "Tu slyms, Koste." ("Tu esi slims, Koste.") Šo zināšanu par pagātnē vai tagadnē notiekošo var izskaidrot tikai kā piederošu kādai patstāvīgai, neatkarīgai inteliģencei, kas stājas partnerattiecībās ar eksperimentētāju un līdzstrādniekiem.

Papildu eksperimentālo ierakstu izdarīja 1967. gada 20. jūlijā. Dalībnieku skaitā bija magnetofonu eksperts Teo Bet- hers un elektrotehnikas meistars Fēlikss Šērers. Ierakstā tika . iegūtas 5 dzirdamas mikrofona balsis (B kvalitāte) un 165 radio balsis, no tām 41 pieder A un 15 — B kategorijai; pārējās ierindojamas C grupā. Mikrofona balsis uzrāda pazīmes, kuras skaidri liecina par partnerību.

F. Šērera uzrunas laikā piesakās kāda sievietes balss: "Marta." (49r:545)

Tiek uzrunāts kāds cilvēks, vārdā Fricis Špenglers. "Fēliks!" (turpat:546)

Tagad B. kungs piesauc savu māti, Vilhelmīni Betheras kundzi.

"Mama!" (turpat:549)

(B. kungs paskaidro, ka māti viņš vienmēr uzrunājis "mama".) T. B. lūdz māti dot kādu signālu. "Mutti, Theo!" (turpat:550) (Vācu — "Māmiņa, Teo!")

(Šeit tātad māte eksperimenta dalībnieku uzrunā vārdā.) Radio balsis plaši atsaucas uz eksperimentētāju. Vispirms uzstājīgi piesakās māsa: "Te Tekla." (turpat:553) Tālāk kāda balss paziņo: "Donner." (turpat) (Vācu —"Pērkons.")

(Virs Bad Krocingenes tik tiešām veidojās negaiss.) "Kosti, Vija te pavēl. " (turpat:554) (Eksperimentētājs labi pazina kādu sievieti, vārdā Vija, kura pirms dažiem gadiem nomira Stokholmā. Viņa piesakās samērā bieži, dažādā sakarā.) Tā pati balss turpina: "Kosti, tu gudrucīt. " (turpat:559) "Kosta, Mi tja! Te sieviete. Tā richtige. "(turpat:559/60) (Latv., vācu — "Kosta, Mitja! Te sieviete. Tā īstā.") Kāda cita balss atbild:

"Māte te. Pļāpas te. Kosti, pētī!" (turpat:560/2)

Nu tiek uzrunāts eksperimenta dalībnieks F. Šērers:

"Felix, Koste. Mutter."

(Vācu — "Fēlikss, Koste. Māte.")

"Mercita! Viņš zin. Kosta zina, tu!" (turpat:563)

Kāda balss jautā:

"Kāda zina, alors? "

Atbilde:

"Mīli Kosti, te gratis. " Trešā balss piemetina: "A Koste, moi!" Nākamā balss apliecina: "Te Kosta. " (turpat:564)

(Latv., franču — "Tātad, kāda ziņa?" — "Mīli Kosti, te tas ir par brivu." — "Pie Kostes, mani!" — 'Te Kosta.") Tālāk dzirdam šādas balsis: "Es poļak. " "Lempis! " "Nevari, te Koste." "Tu lempis!" "Tu nevari, Zaša." "Nevari? Kaldun." "Eirops, tack." "Hore, Zeit ūberrascht." "Satiki? Ubadze!" (turpat:565/6) (Latv., poļu, krievu, zviedru, vācu — "Es esmu polis." — "Lempis!" — "Nevari, te Koste." — "Tu lempis!" — "Tu nevari, Zaša." — "Nevari? Burvis." — "Eirops, paldies." — "Hore, laiks pārsteidz." (Hore: grieķu gadalaiku dieviete.) — "Satiki? Ubadze!")

"Viva Petok!" (turpat:567)

(Spāņu — "Petoks dzīvs." — Eksperimentētājs nepazina nevienu, kuru tā sauktu.) "Virzu tirda." "fVichtig." (turpat) (Vācu — "Svarīgi.") "Kosti, atbildi!" (turpat:568) "Kosti! Sprechen pa Mitene!" "Haupt Kosti." (turpat:572/3)

(Vācu, zviedru — "Kosti! Runā uz vidu!" — "Galva — Kosti.")

"Koste, Didi. Diese meita brungi. Farmor. "(turpat:573) (Vācu, latv., zviedru — "Koste, Didi. Šī meitene ir krietna. Vecāmāte.") "Papa pamin!"

"Tu tik māti, Koste!" (turpat:575)

(Zviedru, latv.—"Piemini papu!"—'Tu tik māti, Koste!")

"Ritie, Margarit! Mani dzirdēji?" (turpat:576)

"Raudiv, Jakobs." (turpat)

"Budi! Hej, saki Mūtt!"

"Mi potrusiļi." (turpat)

(Krievu, zviedru, latv. — "Modini! Hei, pasaki Mitei (Mitem?)!" — "Mēs nobijāmies.") "Fric, puika tu. " (turpat:579)

(Kā jau teikts, ieraksta sākumā Šērera kungs piesauca kādu Frici Špengleru.)

F. Š. uzrunā savu vecmāmiņu no mātes puses. "Felvc, du?" (turpat:582) (Vācu — "Fēliks, tu?") "Malvina. Te moste. " (turpat:586) (Latgal. — "Malvīne. Te mātesmāsa.") "Mūsu Kosta! Saņem Jehuda!" (turpat:587) "Pomira Kostin." "Ekur jāj!" (turpat)

Ieraksta beigās dzirdam šādas trīs balsis: "Kā tu tiki? " "Tika Vītols."

"Jon, povidimse te. " (turpat:587) (3. teik: latgal., krievu, latv. — "Jān, redzēsimies te." — Vītols ir izplatīts latviešu uzvārds; tā sauca pazīstamo komponistu Jāzepu Vītolu, ar kuru eksperimentētājs bija labi pazīstams.)

Šīs balsis F. Šērera un T. Bethera kungi noklausījās, saprata un verificēja.

20. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1967. gada 11. marts Dalībnieki: profesors Atis Teihmanis

(Freiburgas mūzikas augstskola) (Sal. apstiprinājumu Nr. 17, 410. Ipp.)

Profesors Teihmanis eksperimentētāja prombūtnē izdarīja ierakstu pa mikrofonu un radio. Tas ilga 10 minūtes un sniedza 155 balsis, no kurām 104 pieder A un B grupai. Dažas balsis atsaucas uz profesoru Teihmani, citas — uz eksperimentētāju, trešajai daļai balsu ir vispārīga rakstura saturs. Prof. A. T. uzrunā savu tēvu. "Tētis." (48g:223)

Tālāk mēs dzirdam skeojošas balsu norādes: "Tu slikti pievelc doch. " (turpat:273) (Latv., vācu — "Tu taču slikti pievelc.") "Te runā Voldis mit dir. Voldis tepat. " (turpat:274)

(Latv., vācu — "Te Voldis ar tevi runā. Voldis tepat." — Šī balss nepārprotami attiecas uz A. T.: runa ir par viņa kolēģi mūziķi Voldi R., ar kuru tā dzīves laikā A. T. draudzējās.) Tā pati balss tālāk saka: "Atis nevaļā. Es brīvs. " "Lichtental. Tu priecīgs. " (turpat:275) (Vācu — "Lihtentāls. Tu esi priecīgs.") Nākamā balss attiecas uz eksperimentētāju: " Wunderbar, Raudive te winkē. Lieber Kosta, pūlas Kosta." (turpat:277)

(Vācu, latv. — "Brīnišķīgi, Raudive te māj. Mīļais Kosta, pūlas Kosta." — Ieraksta laikā eksperimentētājs sēdēja citā istabā un ar intensīvu domu palīdzību centās izsaukt cilvēkus, kas viņam reiz bijuši tuvi, bet nu miruši. Teikums tātad varētu nozīmēt, ka eksperimentētājs ar savām domām ietekmēja balsu pasauli.)

Nākamā balss attiecas uz A. T., kurš ieraksta laikā smēķēja:

"Redz, kur Atis pīpol Kosti, te dimas. " (turpat:279) (Dimas = miglas, zviedru) Nu atkal piesakās A. T. tēvs: "Pāpiņš." (turpat:280)

Dzirdam kādu A. T. paziņu, kas nesen miris Stokholmā:

"Breikšs. Ko tu saki? — Ati, pasniedz "Muratt"!" (turpat)

"Piemirsi tu Latviju. " (turpat:283) Nākamais teikums laikam attiecas uz eksperimentētāju, kurš krievu rakstnieku Tarsi lūdza līdzdarboties balsu pētniecībā:

"Tu Tarsi pielaidi. " (turpat:284)

"Raudivi! Tjav nav svjazi. " (turpat:285) (Latv., krievu — "Raudivi! Tev nav savienojuma." = Šo balsu norādi varētu skaidrot tā, ka kontakta uzņemšanai nepieciešamas zināmas enerģijas, ko droši vien atbrīvo noteikti dvēseles stāvokļi.)

Atkal kāda balss attiecas uz A. T.: "Latko, zdravstvuj! Serdce. Frīdiņš mājās ir. Vāciets tu esi." (turpat:286)

(Krievu, latviskota vācu, latv. —"Latko, sveiks! Sirds. Frīdiņa ir mājās. Tu esi vācietis." — A. T. cieš no sirds nepietiekamības; droši vien balss dod mājienu uz to.) Nu kāda cita balss iesaka: "Pazvejo upis!" (turpat:287)

(Latv. — "Pazvejo upēs!" — A. T. ir kaislīgs makšķernieks.)

A. T. draugu Jāni piemin nākamā balss:

"Es tālāk tiku. Debess ir nelaimīgs. Jānis. " (turpat:288)

Tā pati balss turpina:

"Tepulkstens neder. Pazvejo tu!"

"Tu te person(a)."

"Tu Konstantīnu mīlē. Tu latvis, tici!" (turpat:289) Atkal kāda balss, kas attiecas uz eksperimentētāju: "Kostja, byusi? Yudins te, Kostja. A Kostja, Margarete te. Vai Koste versteht? " (turpat:290)

(Latgal., vācu — "Kostja, vai tu būsi? Te ir ūdens, Kostja. A Kostja, Margareta te. Vai Koste saprot?" — Šis īpatnējais izteikums norāda uz ūdeni, tālāk — uz Margeretas klātbūtni. Šķiet, ka kāda balss-būtne šaubās, vai eksperimentētājs saprot, ko viņam paziņo.) "Dārgs, tu runā!"

"Lučše Kosti." (turpat)

(Latv., krievu — "Dārgais, runā tu!"—"Labāk Kosti." — No šīm balsīm varam secināt, ka balsis vēlas eksperimentētāja klātbūtni.)

"Vēl brauks sēnēs." (turpat:294) "Jūsu Tante. Glūcklicha Tante. Jūs mindes?" (tur- pat:296)

(Latv., vācu, zviedru — Vācu un zviedru vārdi ir daļēji latviskoti. — "Jūsu tante. Laimīgā tante. Vai jūs atceraties?") "Kostin, tu stūrgalvis. " (turpat:298) "Osūna!" (turpat) (Sal. 209. lppp.)

Arī nākamā balss attiecas uz eksperimentētāju: "Kost, Brunners te. Netais cīņas!Kosta, tu velns tāds!" (turpat:298)

(Brunners — eksperimentētāja paziņa Rīgā.) "Kosta, vi ventar, vi māktiga. " (turpat:299) (Zviedru — "Kosta, mēs gaidām, mēs varenie.") "Gut Nacht. Tur guļ Kostja. Galvenais ir viņš. Es dzīvoju Nāpolī." (turpat:300/l)

(Gut Nacht = labu nakti, vācu; Nāpolī = Neapolē) A. T. uzrunā Jāni Medeni. Kāda balss atbild: "Minns du brāli? "

"Ikšķile, atmiņas. Schenke, Koste, pirti!" (turpat:305) (Zviedru, latv., vācu — "Vai tu atceries brāli?" — "Ikšķile, atmiņas. Dāvini, Koste, pirti!" — Šīs mikrofona balsis norāda uz eksperimenta dalībnieka brāli, tālāk — uz Ikšķili, Latvijas mazpilsētu, kuras nosaukums bieži parādās lentēs. Sal. 210. Ipp.)

Vēlreiz piemin tēvu:

"Nav prieka. Pazini tanti? Tāvs. " (turpat:321)

Tagad piesakās citas balsis, kas pauž vispārīga rakstura saturu. Tās pārtrauc vēl citas, kuras attiecas uz eksperimentētāju. "Tam Hitlers bļauj. Te sanctis noos. " (turpat:322) (Latv., latīņu—"Hitlers uz viņu bļauj. Te ir svētais noos") "Guten Will'fur Koste. Venvegengleich. "(turpat:324) (Vācu — "Labu gribu Kostem. Pārgalvīgs tūdaļ.") "Koste, brauksim mājās!" (turpat:326) "Jūs geht hier. Mēs redzam slikti. " (turpat) "Gut rūckwārts fins. " (turpat:327) (Vācu, zviedru — "Labi ir atmuguriski.") "Mums Kostulīte būs. " "Vēlpa daļai. Vēl nepārtrauc!" (turpat:333) (Šie trīs teikumi tika ierakstīti ar mikrofonu. No tiem saprotams, ka šīs balsis gaida eksperimentētāja klātbūtni. Trešais teikums vēršas pie A. T., lai viņš vēl nepārtraucot ierakstu.)

Profesora Teihmaņa veikto ierakstu noslēdz labi dzirdama balss:

"Hej, sanigen hora du!" (turpat:337)

(Zviedru — "Hei, uzklausi patiesību!")

*

Profesors Atis Teihmanis ir viens no labākajiem līdzstrādniekiem pie balsu noklausīšanās; eksperimentētāja uzmanību viņam balsis pievērsa jau pētniecības darba sākumā: "Ati, Ati Teihmani!" (23r: 141/7) "Ati, darling Ati!" (29r:637)

Kāda balss atklāti aicina A. T. uz turpmāku līdzdarbību: "Ati, turpinā, Kosti saprot!" (44b:886) (Latv. — "Ati, turpini, saproti Kosti!")

"Tu Ati, fur liten du. " (44r: 166)

(Latv., vācu, zviedru—"Tu, Ati, tu esi mazajām lietām.")

"Raudive te. Ati vervē!" (45g:457)

"Atis kommt. " (46g:550)

(Vācu — "Atis nāk." — Nākamajā dienā pēc ierasta A. T. patiešām apmeklēja eksperimentētāju.) "Nabaga Atis!" (47g:227)

(Šim līdzcietīgajam izteikumam īstenībā bija pamats: ieraksta laikā A. T. cieta no smagas sirdslēkmes.) "Atis tic." (48g:155) "Ati, tic!" (turpat: 156)

Darbodamies kā dzirdes eksperts, profesors Teihmanis noklausījās apmēram 500 balsu. Balsis, kuras bija konstatējis eksperimentētājs, viņš varēja verificēt par 100 procentiem, patstāvīgi tās atšifrēt un veikt dažas korekcijas.

21. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1967. gada 10. aprīlis Dalībnieki: Prof. Dr. Hanss Benders,

Dr. F. Kargers, fiziķis (Planka institūts, Minhene). (Sal. eksperimentu katalogu Nr. 1; 06, 48g:425-460.)

Ieraksts tika veikts eksperimentētāja klātbūtnē, pa mikrofonu un radio, un tas ilga 5 minūtes. Kopumā tika iegūtas 4 mikrofona balsis (C vai B kvalitātē) un 75 radio balsis, no kurām 42 pieder A vai B grupai.

Daļa no balsīm skar prof. Benderu, otra daļa — eksperimentētāju, trešā veic vispārīgus izteikumus. Četras mikrofona balsis:

Prof. B.: "…mēs ceram, ka iegūsim A kvalitātes materiālu…"

"Raudive!" (48g:430) Dr. K.: "…pie tā dēļ…" "Wunschen wir." (turpat:432) (Vācu —"Mēs vēlam.") "Kosti, grāssli!" (turpat) (Pārveidota vācu — "Kosti, briesmīgi!") Eksperimentētājs: "…tas būtu…" "Nažib!" (turpat:433)

("Nažib" jau citviet parādījies gan radio, gan mikrofona ierakstos. Taču, ja citām balsīm pakāpeniski izveidojas zināms tēls, ar šo [personas] vārdu tā nenotiek.)

Radio balsis, kā jau teikts, uzrāda A vai B kvalitāti. "Konstantin, te Fausti. " (turpat:436) (Izteikums "Fausti", ar latviešu daudzskaitļa galotni, nozīmē, ka eksperimentētājam te darīšana ar "diviem Faustiem", Dr. Faustam nozīmējot vācu garīgās tradīcijas tipu.)

"Tja Rosvica, tur glabā Rūtu. " (turpat) (Rosvica ir mazs katoļu ciems Latgalē, pie Krievijas robežas. — Par kādu Rūtu te runa, nav droši konstatējams.)

"Velns, Konstantin!" (turpat)

"Te pumpē, Koste, te tiga. " (turpat:437)

(Latv., zviedru — "Te pumpē, Koste, te ubago.")

"Tie hitlerieši." (turpat)

"Fētke, tici!" (turpat)

(Fētkes kungs ir eksperimentētāja paziņa, kurš balsu fenomenu nicīgi noraida kā "blēņas".) "Runā tu!" (turpat)

"Mēs uzcelsim Med(e)ni. " (turpat:438) (Medenis — pazīstams latviešu dzejnieks, kuru boļševiki deportēja uz Sibīriju un kurš tur vergu nometnē nomira. Eksperimentētājs viņu tikpat kā nepazina.)

"Kosti!" (turpat)

"Konstantin, Stikuts!" (turpat:443) (Sal. 91. Ipp.) "Ursekta!" (turpat:444) (Zviedru — "Lūdzu, atvaino!") "Kostiņ, salutē!" (turpat:446) "Bravo, Slaņķis!" (turpat:448) (Slaņķa kungs, paziņa no Rīgas.) "Zenta, Streit!" (turpat:449) (Vācu — "Zenta, strīds!")

(Šī balss attiecas uz Zentu Mauriņu. Tās teikto var aplūkot kā mantikas gadījumu: 14. aprīlī Z. M. saņēma vēstuli, kura izraisīja ievērojamu strīdu.)

"Uppsala, Zenta. " (turpat:451) (Arī šis izteikums satur zināšanas par nākotnē gaidāmo: kādā vēstulē Z. M. saņēma apstiprinājumu savai piederībai pie Upsalas.)

"Dyumi, Koste." (turpat:454)

(Latgal. — Dīmi, Koste." — Situācija: ieraksta laikā profesors Benders smēķēja.)

Nākošā balss izsakās par dūmu cēloni: "Te vecais smēķē. " (turpat:455) "Mēs laikus, lieber Kosti. " (turpat:456) (Latv., vācu — "Mēs laikus, mīļais Kosti.") "Tova vece." (turpat)

(Latgal. — "Tava vecā." — Ar "veco" latgaliski apzīmē

māti.)

"Tas widerlich!" (turpat:457) (Latv., vācu —"Tas ir pretīgi!") "Konstantīna "popidi"." (turpat) (Eksperimentētājam nezināms vārds.) "Papa, Geometrie!" (turpat) (Vācu — "Tēti, ģeometrija!")

"Te ķirurgi vien. " (tuipat) "Koste, te Bender. " (turpat)

(Latv. — "Koste, te ir Benders."— Šis izteikums atbilst situācijai.)

"Intefolga, Benda ir. " (turpat)

(Zviedru, latv. — "Nesekot, Benda eksistē.")

"Te Berta." (turpat:459)

(Par Bertu sauca kāda drauga sievu, kura nomira 1965. gadā.)

"Gultu, Kostja!" (turpat) Kāda balss konstatē: "Nava Zenta te. " (turpat) (Z. M. ieraksta laikā nebija klāt.) "Nava Zenti." (turpat) "Taisi gultu!" (turpat:460) (Ieraksts notika ceturksni pēc pusnakts.) "Koste pļāpā. Vilkis tu!" (turpat) "Te tā pap. Māte gultā. " (turpat) 1967. gada 9. aprīlī profesors Hanss Benders un Dr. F. Kargers no lentes "ABC" noklausījās kopumā 60 balsis un 75% no tām uztvēra nevainojami.

Profesors Benders piedalījās arī agrākos ierakstos. Uz viņu attiecas daudzas balsis:

"Pareizi vien būs ar Benderu. " (25r:416)

"Pa Benderu- pievilsies. " (30r:053)

"Bender vaicā, vai tu grib. " (30r:574) "Bender sicher ūberlegt. " (31 g:666) (Vācu — "Benders noteikti apdomā.") "Raudive, Benderu mīli!" (33g:413)

"Permets, Bender prompt. Tyrrell. " (30r:055) (Franču — "Atļauj, Benders ir akurāts. Tairels." — Tairels — pazīstamais angļu parapsihologs.) "Benders ist tišina. " (47r:521) (Vācu, krievu — "Benders ir klusums.") 1967. gada 18. aprīlī mēs dzirdam šādas balsis: "Runā. Kosti!" "Kosti, Fausti! "

"Tu, tev Benders ir, Kosti. " (1 ar:280/1)

22. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1967. gada 15. aprīlis Dalībnieki: Dr. Hanss Nēgeli,

(Šveices Parapsiholoģijas biedrības prezidents), Katarīna Nāgera kundze, biedrības sekretāre, Zoržete Firsta kundze, psiholoģe, Roza Štuki jaunkundze, psiholoģijas studente, diplomētais fiziķis Jākobs Meijers, Antuanete Meijera kundze, Dr. Renē Facers, rīkstnieks, Dr. med. Arnolds Reinke. (Sal. apstiprinājumus Nr. 3, 4, 5, 6 un 9.)

Ierakstu izdarīja uz diviem aparātiem. Abās magnētiskajās lentēs konstatēja identiskas balsis. Kopā tika iegūtas 260 balsis, no tām 14 A grupas mikrofona balsis un 99 A un B grupas radio balsis. Rezultātus patstāvīgi noklausījās šādi dalībnieki: Firsta kundze, Štuki jaunkundze, Dr. Facers, fiziķis Meijers, Dr. Reinke. Viņiem daļēji asistēja Nāgera kundze un Dr. Nēgeli.

Pirmā mikrofona balss:

"Birgit." (48g:519)

Dr. Facers stāsta par dalībnieku auras starojuma mērījumiem, kurus veicis. Kāda sevišķi skaidra balss atbild: "Viņšpļāpā. " (turpat:526) Atsevišķi dalībnieki tiek uzrunāti vārdā: "Kati!" (turpat:536)

(Viegli izmainīts Nāgera kundzes vārds.)

"Frau Fūrst." (turpat:539)

(Vācu — "Firsta kundze.")

Cita balss konstatē:

"Raudive ist. " (turpat: 542)

(Vācu — "Raudive ir.")

"Jā, tur Konstantins. " (turpat:548)

Sveiciens:

"Bonjour!" (turpat:552) Divas balsis: "Mikis pļāpā. "

(Vārds "Mikis" nav attiecināms ne uz vienu no klātesošajiem).

"Kāpēc tu plāge? " (turpat:564) (Latv., zviedru — "Kāpēc tu moci?") Dr. Nēgeli izsmeļoši apraksta savus iespaidus par balsu fenomenu.

"Startispļāpā." (turpat:568)

(Izteikums laikam saprotams tā, ka Dr. N. funkcionē kā ieraksta vadītājs, "startētājs.") Nu kāda balss pieprasa: "Konstantin!" (turpat:577) Kāda cita balss lūdz: "Koste, Koste, zieh!" (turpat:579) (Vācu — "Koste, Koste, velc!" — Līdzīgi formulētas vēlmes atkārtojas bieži. Tās acīmredzot prasa, lai eksperimentētājs koncentrējoties piesaistītu balsu būtnes. Citos

gadījumos tas tiek izteikts skaidrāk, piem., "Kosti, koncentrāciju!" 47 g:253)

Seko daži vārdi no Štuki jaunkundzes puses. Pēc tiem — divi teikumi:

"Velna māte!" "Dūmos vos." (turpat:581)

(2. teikums: latv., spāņu — "Jūs esat dumji." — Reizēm balsis ir loti asas un noraidošas. Tam ir neskaitāmi piemēri. Tā, bieži vien jau ieraksta sākumā, uz eksperimentētāja jautājumiem vai lūgumiem dzird, piemēram: "Kosti atkal pļāpā." Vai: "Viņš atkal prasa nejēdzības." utt. Balsis ir pozitīvi noskaņotas tikai tad, ja dalībnieks ir īsteni koncentrējies un ja šo koncentrāciju netraucē haotiski, lieki jautājumi.)

Otrais posms, ieraksts pa radio, deva ļoti skaidras, viennozīmīgas balsis. Taču tās no mikrofona balsīm atšķiras ar to, ka savus konstatējumus un spriedumus vairāk vērš uz vispārīgām lietām.

Pirmā, labi dzirdamā radio balss pārliecinās: "Koste, tu? " (48g:604) Otra balss:

"Te vīns būs. " (turpat)

(Izteikums atbilst situācijai: dalībniekiem tika ieliets vīns.)

"Mona Schvvanker, latvis. " (turpat)

(Latv. — "Mona Švankere, latviete.")

Kāda balss konstatē:

"Vitāliskeptiķi." (turpat:606)

(Situācija: dalībnieki ļoti dzīvīgi tērzēja, slavēja vīnu un izteica vairāk vai mazāk skeptiskas piezīmes.)

"Lyudzu tja. Lvudzami. Kostja, Tekle. " (turpat:608) (Latgal. — "Lūdzu te. Lūdzami. Kostja, Tekle." — Tekle, eksperimentētāja māsa.)

Divas balsis izsaka rupjus pārmetumus: "Tu maita, tu stili!"

(Latv., vācu — "Tu maita, tu klusē!") "Muļķe, tu!" (turpat:610) "Achtung! Aileen te." "Mīlas grib tev. " (turpat)

(Vācu, latv. — "Uzmanību! Te ir Eilīna. Sal. 67. lpp. — Otrais teikums latviešu valodai ir neparasts, ar ģenitīvu, īpaši konstruēts, un senatnīgā manierē to varētu vāciski tulkot šādi: "Mīlas viņa grib tev dot.")

Nākamās balsis acīmredzot attiecas uz šeit runājošo būtņu pasauli:

"Gan tu vietiņā."

"Močalka te."

"Kreklis te." (turpat:612/4)

(Bieži vien balsis runā par pirti un tās piederumiem, te — par sūkli un kreklu.)

"Kosta tol. Tekle ty? Liepiņ. " (turpat:615) (Latv., krievu—"Kosta ir tālu. Vai tu esi Tekle? Liepiņ " — Mēs atkārtoti dzirdam, ka eksperimentētājs esot tālu prom. — Tekle, sal. 60. lpp., Liepiņ = Soņa Liepiņa, 66. lpp.) "Mes slīdam." (turpat:616) "Kostin, slikti. Pieņem Tekli!" (turpat) "Koste, te ir silts. " (turpat) (Ieraksta laikā istabā bija vērā ņemami silts.) "Bjdrkhem. Gaidu Kosti. Pierūd tu Ija. " "Mes frieren." (turpat)

(Latv., vācu — "Bjorkhems. Es gaidu Kosti. Pierodi tu te." — "Mēs salstam." — Neilgi pēc šī ieraksta eksperimentētājam kāds draugs no Stokholmas uzdāvināja Bjorkhema grāmatu "Apslēptais spēks". — Balsis-būtnes atkārtoti norāda uz to, ka spēj sajust siltumu un aukstumu.)

"TajTote. Igor tepat. Wir, Kostja. Tetāvs, Mutti. "(turpat:618) (Latv., vācu — "Te ir mirušie. Igors tepat. Mēs, Kostja. Te tēvs, māmiņa.")

"Ai Mensch, sapē!" "Te vilki! Turvylki!" "Es bin." (turpat:625)

(Vācu, latv., latgal. — "Ai cilvēkbērns, sāp!" — "Te ir vilki! Tur ir vilki!" — "Es esmu.") "Tqj Hochstene. " "Tote Kinder inte te!" (turpat:626) (Latgal., vācu, zviedru, latv. — "Te ir Hohstene." "Mirušus bērnus te ne!" — Šis teikums varētu norādīt uz situāciju, kad ierakstā piesakās bērns, vārdā Hohstene, kuru kontroles punkts tomēr atraida. Protams, šādi interpretācijas mēģinājumi uztverami ļoti piesardzīgi.) "Hupnitz." (turpat:627) "Momento gaidi!" (turpat) (Itāļu, latv. — "Brīdi pagaidi!") "Hitlers gona." (turpat) (Latgal. — "Hitlers gana.") "Raudivi!" (turpat)

(Attiecībā uz biežo vārda "Raudive" atkārtošanos minēsim Dr. Nēgeli izteikumu: ja viennozīmīgi tiekot izrunāts "Raudive", un šis vārds pēc to veidojošajām skaņu vienībām esot neapšaubāmi konstatēts, fenomenu varot uzskatīt par pierādītu. Tāda iespēja, ka vārdu "Raudive" sakarīgā teikumā varētu izveidot dažādu radioviļņu kombinācija, esot izslēgta. Sal. arī Dr. Nēgeli viedokli 383. Ipp.) "Zenta wird Matilde. " (turpat) (Vācu — "Zenta kļūst par Matildi.") "Hupnitz." (turpat)

"Te Tuntān, es esu. Tulpe gaiša. Vi tackar Kostuli. " (turpat:628)

(Lat., zviedru — "Te ir Tuntāns, es esmu. Tulpe ir gaiša. Mēs pateicamies Kostulim." — Šī balss tiek izrunāta neparasti skaidri. Visi dalībnieki pie pirmās noklausīšanās to tūlīt spēja saprast. — Tuntāns = prof. Čakste, sal. 91. lpp. —"Tulpe" te, iespējams, nozīmē "lampa". Jau agrākajos ierakstos balsis norādīja uz gaišo darba lampu; dažas balsis pieprasīja sarkanas lampas, tātad slāpētāku gaismu. — Protams, šī interpretācija uzskatāma likai par skaidrojuma mēģinājumu: runa var būt arī par īstu tulpi un arīdzan par pavisam kaut ko citu.)

"Jāx\š trudniča. Pojedim nci Kostula! " (turpat:629) (Krievu — "Jāņs nopūlas. Brauksim pie Kostulas!" — Jāņs, viens no eksperimentētāja mirušajiem draugiem, bieži piesakās. Kostula = atvasinājums no Konstantina.) "Velc garu vidplata! Žana Meer. " (turpat) (Latv., zviedru — "Velc garu pie "plata". Žanna Mēra." — Žanna Mērās kundze, eksperimentētāja paziņa, nomira 1946. gadā. — Nav skaidrs, kāda nozīme te vārdam "plata". Ja gadījumā tā būtu spāņu valoda, tad teikums būtu saprotams šādi: "Velc garu pie sudraba!") "Stora Latve." "Inte slikta. " (turpat:631)

(Zviedru, latv. — "Liela Latvija." — "Nav slikta." — Senos laikos Latviju sauca par "Latvi"; tikai jaunākajos laikos tā saņēma vārdu "Latvija".) "Mans Nīcše." (turpat) Atkal dzirdam divas loģiski saistītas balsis: "Prosim Raudive. " "Te Raudive pa retam. " (turpat:644) (Krievu, latv.—"Lūdzam Raudivi."—"Raudive te ir reti.") "Herr Raudive, Jin!" "Raudive, vai tu te? " (turpat)

(1. teikums: vācu, zviedru — "Raudives kungs, lieliski!" — Sakarā ar tik biežo vārda "Raudive" parādīšanos mēs vēlreiz vēlētos norādīt uz augstāk minēto Dr. Nēgeli viedokli.) "Te Mona. Mutter te. " (turpat:647) (Latv., vācu — "Te Mona. Māte te.")

"Kosti, te mirkli Ulmans. " (turpat:649)

"Zenta, mēs tālu. " (turpat:659)

Ieraksta dalībnieki pieminēja Jungu.

"Jungs dagegen."

(Vācu — "Jungs ir pret.")

"Jungs sapnī." (turpat:661)

"Te bednjaki. Petrauckis."

(Latv., krievu — "Te nabagi. Petraucka!")

"Petrauckis, Kosti, Petrauckis!" (turpat:667)

(Sal. 68. Ipp.)

"Čakli, Bochum. Es dzīvoju. īsts troll. Es mirstu. " (turpat:669)

"Radars tu te. Reiz Hitlers. " (turpat:670) "Tekle, tev Pērkons izskrien. " (turpat:673) (Norāde uz eksperimentētāja romānu, kurš tika izdots Ņujorkā.)

"Te Rupais. Te dzimtene dzimst. Kur pir, Kosti?" (turpat)

(Pir = dzīres, krievu. Rupajam, vienam no eksperimentētāja skolotājiem, bija tieksme uz alkoholu.)

"Lobinš Koste; wanderst du? Koste, radnieks. Koste, dzīvoj ty? Tumsa. Te Koste. " (turpat:674/5)

(Latgal., vācu, latv. krievu — "Koste labiņš; tu ceļo? Koste, radinieks. Koste, vai tu dzīvo? Tumsa. Te ir Koste.")

*

Nākamajā ierakstā, kuru eksperimentētājs veica 1967. gada 18. aprīlī, tikpat kā nekas neatbilst augstāk protokolētajam ierakstam. Balsis vairāk vai mazāk attiecas uz eksperimentētāju, un lielākoties ir ļoti labi dzirdamas.

Eksperimentētājs uzrunā Oliveru Lodžu.

"Asprobindo." (47r:102) (Latgal., spāņu, vācu — "Es savienoju.") "Vi kūnftiga, mēs ticam. " (turpat: 105) (Zviedru, vācu, latv. — "Mēs nākamie, mēs ticam.") "Ich fahra till Kosti. Redzu Kosti. " (turpat: 107) (Vācu, zviedru, latv. —"Es braucu pie Kosti. Es redzu Kosti.")

"Sliktipasūta Kosti. Tekle. " (turpat: 109) Eksperimentētājs pārslēdz ierakstu uz mikrofona režīmu.

"Ringa du. Mēs gaidīsim. " "Te, Kosta, Lodge. " (turpat: 137) (Zviedru, latv. — "Tu zvani. Mēs gaidīsim." — "Te, Kosta, Lodžs.")

"Raudive, te Jung."

"Padod Raudivi! Extra dich. " (turpat: 138) (Latv., vācu — "Padod Raudivi! Tevi īpaši.") "Te guļ tu tikai. "

"Lieber Kosti! Kosti, strīdi!" (turpat: 146) (Vācu — "Mīļais Kosti! Kosti, strīdi!") Šīs sešas mikrofona balsis ir neparasti skaidras un daļēji attiecas uz iepriekšējo ierakstu. Jungs te piesakās viennozīmīgāk nekā agrāk pie 48g:661.

*

Šveices Parapsiholoģijas biedrības biedri, kas piedalījās 15. aprīļa ierakstā, veica 155 mikrofona un radio balsu noklausīšanās testu. Eksperimenta dalībnieki apstiprināja katru dzirdēto balsi, caurmērā 95%, ar saviem parakstiem.

Bad Krocingene, 1967. gada 23. aprīlis Dalībnieks: Hervarts fon Gijoms, izdevējs (Remāgene) (Sal. apstiprinājumu Nr. 18, 411. Ipp.)

Fon Gijoma kungs veica ierakstu, eksperimentētājam neesot klāt. Tā laikā tika iegūtas 7 mikrofona un 46 radio balsis, no kurām 25 pieder A vai B grupai.

Balsis daļēji attiecas uz līdzstrādnieku, daļēji — uz eksperimentētāju.

Mikrofona balsis:

H. f. G. saka, ka ļoti priecātos, ja draugi no "tās puses" viņu uzrunātu.

"Wir Kosti brauchen. " (48r:013) "Wir sind." (turpat:019)

(Vācu — "Mums Kosti vajag." — "Mēs esam.") H. f. G. uzstāj, ka gribētu dzirdēt nelaiķus draugus. "Mēs esam, Gijām, mēs mirušie. " (turpat:023/4) Tālāk H. f. G. piezīmē, ka esot noklausījies vairāk nekā 300 balsis un visas tās uztvēris nevainojami. "Ich wufite." (turpat:026) (Vācu — "Es žināju") H. f. G. konstatē, ka bijis šeit jau pirms gada. "Koste, grāmatu!" (turpat:027) H. f. G.: "Man ir tāds ispaids, ka balsis tagad kļuvušas skaidrākas."

"Kostja, tu? Netic pasaule. " (turpat:037) H. f. G.: "Esmu nodomājis izdot grāmatu." "Wortchen. Danke Kosti!" (turpat:044/5) Radio balsis:

Radio ieraksts bija apmierinošs, lai gan posmā 052-067 traucē radio diktors un citi trokšņi. Brīvie radioviļņi deva labas A un B kategorijas balsis. Seko daži piemēri:

"Te Raudive. Wir slieka…" (48r:047) (Latv., zviedru, vācu—"Te Raudive. Mēs dodamies…") "Tja stig ūberjūhrt. " (turpat:048) (Latgal., zviedru, vācu — "Te pāri ved taka.") "Werpolicists? " (turpat:049) (Vācu, latv. — "Kurš ir policists?") "Kādi niedrigsti tja? " (turpat) (Latv., vācu — "Kādi tālākie te ir?") Šai brīdī iestājas radio traucējumi. Tikai pie 050 mēs atkal dzirdam balsi:

"Te spreche Leroux. " (turpat:050) (Latv., vācu — "Te runā Lerū.") "Reci, Nami verdanke!" (turpat) (Vācu—"Reči, pateicies par vārdu!" — No abiem vārdiem, Leriž un Reči, neviens nav pazīstams ne H. f. G,. ne eksperimentētājam.)

"Furchtbar schwach, brāli!" (turpat:052) (Vācu, latv — "Šausmīgi švaki, brāli!" — Radiosignāls pavājinās, un līdz 077 balsis vairs nav dzirdamas.) "Koste, furchtbar! Papa. " (turpat:077) (Vācu — "Koste, šausmīgi! Paps.") "Minne tai." (turpat:078) (Vācu, zviedru — "Minne runā.") "Kosti, papļāpā tu!" (turpat) "Koste, wir bedanken. " (turpat) "Alice smuka boba. Praksis dara šeit. " (turpat:079) "Māte, Maska ūberrascht. " (turpat:080) (Latv., vācu — "Māt, maska pārsteidz.") "Ūberrascht Koste da. " (turpat) "Blitz.man! Tekli Raudi Pustinē. " (turpat:081) (Vācu, latv. — "Zibi man! Tekle Raudi Pustinē." — Pustine ir mazs pagasts netālu no ciema, kurā dzīvoja eksperimentētāja māsa Tekla.)

"Daktere par ātri. " (turpat:082)

"Kosti, guli!" (turpat)

"Eskils runā. Galdi te. Runā sedativ. Kosta, te Balsta. " (turpat:083)

(sedatīvi = nomierinoši; Eskils V. sal. 141. Ipp.) "Uppsala radars. Māti! Uppsala vackert." (turpat:092/3) (Latgal., zviedru — "Upsalas radars. Māti! Upsala ir skaista.")

*

Fon Gijoma kungs pats noklausījās savu eksperimentālo ierakstu. Turklāt viņš veica 300 balsu noklausīšanās testu; 99 procentus no tām viņš dzirdēja nevainojami.

24. eksperimentālais ieraksts

Bad Krocingene, 1967. gada 26. aprīlis Dalībnieki: Prof. Kornēlija Brunneres kundze, parapsiholoģe, Nenē fon Mūralta kundze, parapsiholoģe (Cīrihe). (Sal. apstiprinājumus Nr. 19 un 20,412. un turpmākajās Ipp.)

Ierakstu veica eksperimentētāja prombūtnē. Pa mikrofonu tika iegūtas 7 labi dzirdamas B grupas balsis, pa radio — 40 A un B grupas balsis.

N. f. M. uzrunā savu māti. "Te wir Kosti brauchen. " (48r: 117) (Latv., vācu — "Te mums Kosti vajag." — Tas atbilst fon Gijoma eksperimentālo ierakstu pirmajam teikumam: "Wir Kosti brauchen." 48r:013)

N. f. M.: "Mīļo māmiņ, vai tu vari ar mums runāt?"

"Artischoki! Lieber Kosti. " (turpat: 119)

(Vācu —"Artišoki! Labāk Kosti.")

N. f. M. vaicā pēc saviem poļu radiem.

"Anja Požživar. " (turpat: 123)

"Lyudzi Kosti!" (turpat: 125)

"Danke viņam, lūdzu!" (turpat: 126)

(Vācu, latv. — "Pateicies viņam, lūdzu!") "Wo wahre IVaage? " (turpat: 131) (Vācu — "Kur patiesie svari?") N. f. M. saka, ka beidzot ierakstu pa mikrofonu un pārslēdzoties uz radio.

"Balsī ir svikis. " (turpat: 134)

(Latv. un pārveidots zviedru vārds "besvikelse" — 'Balsī ir vilšanās.") Radio balsis:

"Konstanze selig te. " (turpat: 135) (Vācu, latv. — "Konstance te svētlaimīga.") "Mes gaidām tevi. " (turpat: 136) "Tola lustig! Te Koste, lusti, lusti!" (turpat: 137) (Zviedru, vācu, latv. — "Runā līksmi! Te ir Koste, līksmību, līksmību!")

"Kuru zyrgu jāsi? " (turpat: 138)

Sievietes balss iejaucas:

"Mauriņ, guli!" (turpat)

"Du Freundin bist. " (turpat: 149)

(Vācu — "Tu esi draudzene.")

"Rauda!" (turpat)

(Atvasinājums no Raudives.)

"Furchtbar Radio negativ. " (turpat: 151)

(Vācu — "Radio šausmīgi negatīvs.")

(Tik tiešām parādās traucējumi, kuri dominē līdz 158.)

"Akti du! Kosti, bald upsats. " (turpat: 158/9)

(Zviedru, vācu — "Uzmanies, tu! Kosti, drīz raksts.")

"Kosti, nokrišņu nav. " (turpat: 159)

"Kosti, pa latviski!" (turpat: 161)

"Raudive trūka."

"Viņš ir bort. " (turpat: 162)

(Bort = prom, zviedru. — Tāpat kā citos ierakstos, arī šeit balsis apzināti konstatē eksperimentētāja prombūtni. No tā atkārtoti konstatējams, ka mums darīšana ar inteliģentām būtnēm.)

"Essig ohne Gifte. " (turpat: 162) (Vācu — "Etiķis bez indēm." — Fon Māralta kundze saturiski skaidroja šo teikumu kā "Kritika bez iznīcinoša spēka".) "Jonis te. Koste, diference. " (turpat: 166/7) "Brunners te. " (turpat: 170)

(Prof. Brunneres kundze uzskatīja, ka šī varētu bwt kāda tuva radinieka balss.) Kāda balss brīdina:

"Brālis te. Kosti, piesargies!" (turpat: 171) Cita balss vēršas pie eksperimentētāja: "Te Tekle." (turpat)

"Helga. Māte te. Naktī guli!" (turpat: 172) "Koste, vānni te. Din vān. " (turpat: 173) (Zviedru, latv. — "Koste, te draugi. Tavs draugs.") "Kur te Burkhard? " (turpat) "Pļāpa, tu bumbulst. " (turpat:202) (Bumbulst = bumbulē) "Te es resistēju. " (turpat) (Resistēju = turos pretim) "Tu nespēj redzēt. " (turpat:203) "Ko tu te forksnē, Novaska? " (turpat) (Latv., pārveidota zviedru — "Ko tu te pēti, Novaska?" — Novaska, poļu uzvārds.)

"Anita te denke dej. " (turpat:210) (Latv., vācu, zviedru — "Anita te domā par tevi.") "Es liebe tevi. Eskils tja. " (turpat:213) (Latv., vācu — "Es mīlu tevi. Eskils te." — Tāpat kā H. fon Gijoma eksperimentālajā ierakstā, arī šeit piesakās mirušais Eskils V. Sal. 141. Ipp.) Tā pati balss turpina:

"Konstantin, es lūdzu. Tu te pazīsti Jānīti. Auksts te. " (turpat:214/5)

"Ko, gute Nacht! Findlay. " (turpat:216) (Vācu — "Ko, ar labunakti! Findlejs." — Findlejs, pazīstams angļu parapsihologs, sal. 118. Ipp.)

"Hitleru sit. Tu vakti negribēji. " (turpat:217) "Pčtrē — Wikberg. Plan Raudive. " (turpat:218) (Vācu — "Pētrē — Vikbergs. Plāns "Raudive".") "L 'homme du. Nesteidz!" (turpat:219) (Franču, vācu, latv. — "Cilvēks tu. Nesteidzies!") "Alberts te. Kosti, runā tu!" (turpat:220)

(Alberts — rakstnieka Spradža vārds, sal. 101. lpp.)

*

Abas dalībnieces ierakstu patstāvīgi noklausījās un rakstiski apliecināja sekojošo:

"Mēs noklausījāmies un par 100 procentiem sapratām balsis no mūsu ieraksta, ko veicām 1967. gada 27. aprīlī Bad Krocingenē K. R. studijā."

/Paraksti:/ Kornēlija Brunnere N. fon Mūralta

*

Turklāt izmēģinājuma personas veica 200 balsu noklausīšanās testu; 98 procentus no tām viņas nevainojami dzirdēja un apstiprināja.

25. eksperimentālais ieraksts

Babenhauzene, Frankfurte, 1967. gada 10. maijs Dalībnieki: Valērijs Tarsis, rakstnieks Hanija Tarša kundze Dr. med. Hildegarde Dītriha kundze (Sal. apstiprinājumus Nr. 14 un 15,405. un turpmākajās lpp.) Ierakstā (Nr. 372) tika iegūtas 5 A grupas mikrofona balsis un 35 A grupas radio balsis.

Dr. D. kundze ņem vārdu: "Rita, saki man kaut ko! Saki kādu vārdu!"

"Viņa maisa. Frankfurla. " (49g: 148) Dr. D.: "Rita, pasaki man taču kaut ko!" "Nav ko tev saka. " (turpat: 149) Dr. D. turpina runāt. Kāda balss uz to saka: "Stabulītes tu pasteidz!" (turpat) Cita balss attiecas uz eksperimentētāju: "Kosta, Ludza. Osnovska sista. " (turpat: 151) (Latv., zviedru — "Kosta, Ludza. Osnovska ir pēdējā." — Ludza ir apriņķa centrs Latvijā. — Osnovska ir eksperimentētājam pazīstamas ģimenes uzvārds.)

H. T. kundze uzrunā savus mirušos tuviniekus. Labi dzirdama balss viņai atbild:

"Koste, help!" (turpat: 156) (Angļu — "Koste, palīdzi!") Seko prasība: "Kosti!" (turpat)

Augstāk minētās mikrofona balsis ir neparasti skaidras un viennozīmīgi saprotamas.

Nākamās radio balsis pieder A grupai, un dalībnieki varēja tās apstiprināt:

"Moskva dice te. Konstantin, Tarsi!" (turpat: 159) (Latīņu, latv. — "Maskava te runā. Konstantin, Tarsi!" — Šis teikums attiecas uz rakstnieku Tarsi, kurš nesen atgriezies no Maskavas.)

"Katoļi, Lapis tēvs. " (turpat) Sievietes balss:

"Pievelc ty! Helga tja. " (turpat: 167) (Krievu, latv. — "Pievelc tu! Helga te.") Kāda balss atvainojas:

"Passe, Konstantin, piedodat man!" (turpat: 168) (Franču, latv. — "Tas ir pagājis, Konstantin, piedodiet man!")

"Te Tekla." (turpat: 169)

(Sal. 60. lpp.)

"Wy detki! Paguļ, ziamia!" (turpat: 173)

(Krievu, latgal. — "Jūs bērniņi! Pagūli mazliet, zeme!")

"Virza tja." (turpat)

(latv.—"Virza te."—Latviešu dzejnieka vārcis, sal. 106. lpp.)

Piesakās Dr. D. kundzes uzrunātā Rita:

"Rita te. " (turpat: 175)

Divi eksperimentētāja paziņas:

"Kārkliņš."

"Lampis te." (turpat)

(Kārkliņš — pazīstams latviešu rakstnieks.) "Braucht nicht zu singen. " (turpat: 177) (Vācu — "Jums nav jādzied.") "Mūsu nakts, perche? " (turpat) (Latv., itāļu — "Mūsu nakts, kāpēc?") "Doktor Kosti, nometni. Jauki debesis tomēr. " (turpat: 180/1)

"Lohmann, non thing. " (turpat: 182) (Lomaņa kungs, eksperimentētāja draugs, pirms vairākiem gadiem nomira Lībekā. Sal. 90. lpp.) "Runā, Kosti!" "Viņš ir slims. " (turpat:212) "Tu vecā pott!" (turpat:216)

(Latv., zviedru — "Tu vecais pods." — Šis izteikums atrodams arī teikumā: Jundahl kan ga sjalv, - oh vecā pott… Sal. 42. lpp.)

"Mīlu Kosti. Te ir sekretāre. Mīļā, mīli!"

"Ūberschwoll. " (turpat:218/9)

(Pārveidota vācu — "Pārpampums." (? — tulk. piez.))

"Kosti, Kosti turies! Mīlu Kosti. " (turpat:219)

"Liktens spiež. Negribu Sigtunu. " (turpat:221)

Sievietes balss žēlojas:

"Koste, netiekam valstē. " (turpat:222)

"Austra te." (tuipat)

(Pie latviešiem ļoti bieži sastopams sievietes vārds.) Ierakstu noslēdz šādi vārdi: "Helga! Konstantin, es te. " (turpat)

(Tātad šajā ierakstā Helgas vārds atkārtojas divreiz.)

*

Nākamajā ierakstā (011) piesakās Tarša draugs Vetrovs: "Kosti — skāl! Vetrovs esmu. " (48r:249) (Zviedru, latv. — "Kosti — prozīt! Vetrovs esmu." — Sal. apstiprinājumu Nr. 14.)

26. eksperimentālais ieraksts

Cīrihē, 1967. gada 29. jūnijs Dalībnieki: Prof. Dr. med. Verners Brunners, Kornēlija Brunneres kundze, Ida Bjanki kundze, Pēteris Rutishauzers. (Sal. apstiprinājumu Nr. 19, 412. Ipp.)

Idas Bjanki kundze vīzijas savulaik jau apzināja un pētīja K. G. Jungs. Pēc Junga nāves pētījumus turpināja prof. Kornēlija Brunneres kundze. Eksperimentētājs par šo lietu interesējās un gribēja pārbaudīt, vai pastāv saikne starp vīzijām un balsīm, kas piesakās uz lentes. Kā liecinieki bija klāt prof. V. Brunners un P. Rutishauzera kungs.

Pirms ieraksta tā dalībnieki noklausījās 100 skaidri izteiktas balsis, kuras verificēja par 100 procentiem. Bjanki kundze paskaidroja, ka starp viņas vīzijām un noklausītajām balsīm pastāvot manāma radniecība. Tie lielākoties esot viņas mirušie paziņas, citu starpā arī Jungs. Pēc tam viņa redzot savdabīgas pilsētas un kalnus, kas nelīdzinoties uz Zemes redzamajām ainām.

Ieraksts vispirms tika veikts pa mikrofonu. Vadību uzņemas prof. V. Brunners, kurš saka: "Es priecāšos, ja uz mūsu jautājumiem atbildēs."

"Richtig hier. " (Gg:018)

(Vācu — "Pareizi te.)

Eksperimentētājs jautā, vai profesors Brunners esot sadzirdējis demonstrētās balsis.

Prof. B.: "Es bez nevainojami dzirdēju un sapratu visas balsis. Šis fenomens ir ārkārtīgs. Es varu tikai no sirds apsveikt Raudives kungu ar to, ka viņam izdevies ierakstīt balsis, kuras mēs citādi nedzirdam. Un mani interesē, vai mēs tagad saņemsim atbildi."

"Slikti hier. Nej!" (turpat:019/25)

(Latv., vācu, zviedru — "Slikti te. Nē!")

Eksperimentētājs: "Jūs, profesora kungs, tātad esat pārliecināts, ka šis fenomens pastāv?"

Prof. B.: "Par to nav nekādu šaubu. Es labprāt uzzinātu, vai balsīm ir kāda līdzība ar vīzijām."

"Tava māte." (turpat:66/71)

Eksperimentētājs vēršas pie Bjanki kundzes ("Džūlijas") un aicina viņu uzrunāt savus personīgos mirušos draugus.

"Te Mona strādā. Beschwere dichl" (turpat)

(Latv., vācu — "Te Moņa strādā. Žēlojies!")

Eksperimentētājs: "Dalībnieki…"

Cita mikrofona balss:

"Ida, pariez!" (079)

(Balss acīmredzot attiecas uz Idu B. kundzi.)

"Džūlija" piemin savu draudzeni Dīrlera kundzi un detalizēti stāsta par viņu, tai skaitā to, ka D. esot paredzējusi savu nāvi.

"Ida!" (081/8)

Tālāk "Džūlija" stāsta par savām attiecībām ar K. G. Jungu. Jungs viņai teicis, ka viņas vīzijas neesot izskaidrojamas, un ka gan cilvēkā, gan ārpus cilvēka esot daudz noslēpumu.

"Mond! Pētī, Kosti!" (136) (Vācu, latv. — "Mēness! Pētī, Kost!") Bjanki kundze stāsta par kādu sievieti, kuras māte iestājusies klosterī. Labi dzirdama mikrofona balss atbild: "Smert." (221) (Krievu — "Nāve.")

Eksperimentētājs piezīmē, ka pārslēdzoties uz radio. "Paldies!" (turpat)

(Aizvien no jauna gadās, ka balsis-būtnes eksperimentētājam pateicas, kad viņš pārslēdz ierakstu uz radio.)

Radio ierakstu kontrolēja prof. Brunneres kundze. Tajā tika iegūts vairāk nekā 200 dzirdamu balsu, no tām 55 A grupas balsis, citas piederēja B vai C grupai. Ieraksta mērķis bija pārbaudīt jautājumu par to, vai Bjanki kundzes vīzijas kaut kādā veidā saskan ar balsu izteikumiem.

Tālāk lasāmie rezultāti iedalīti divās grupās: balsis, kuras attiecas uz Bjanki kundzi, un balsis, kas skar eksperimentētāju vai vispārīgas tēmas.

1. Izteikumi, kas saistīti ar Bjanki kundzi.

"Ida, te madre. Genau. Lusta doch!" (321) (Latv., itāļu, vācu — "Ida, te māte. Tieši tā. Priecājies taču!" [Brīvi tulkots.] — B. kundzes māte bija itāliete.) B. kundze bija stāstījusi par savu tēvu. "Vateni gaid! Tu "praters " te. " (343/4) (Vācu, latv., un neoloģisms: "praters" varētu būt veidots no zviedru "prata" = "runāt". — "Gaidi tēvu! Tu te kļūsti par pļāpu.")

"Te vīzija, Kosti. " (351)

(B. kundze aprakstīja vīziju, ko esot redzējusi radio ieraksta laikā.)

"Muita! Koste, Frankfurte. " (turpat) (Sal. 185. lpp.)

Ārkārtīgi skaidra balss: "Cremona!" (393) Sievietes balss: "Ida, Konigin te. " (402)

(Vācu, latv. — "Ida, te ir karaliene." — Ida B. kundze stāstīja, ka savās vīzijās bieži redzot melnā ģērbtu karalieni, kura gribot viņai kaut ko teikt, taču tās balsi viņa nevarot sadzirdēt un saprast. Interesanti konstatēt, ka šeit "karaliene" tieši uzrunā B. kundzi.)

"Te Konigin. Patīk man Raudive. Eehta Clara. " (404) (Latv., vācu — "Te ir karaliene! Raudive man patīk. īsta Klāra." — Šī balss ir dzirdama sevišķi skaidri (jeb "klāri" — tulk. piez.).)

2. Izteikumi, kas ir vispārīgas dabas vai attiecas uz eksperimentētāju.

"Ko tu saki, Koste?" (321) "Tja ded!" (turpat)

(Latgal., krievu — "Te ir vecaistēvs!") "Koste, pievelc te! Maigarete Petraucka te. " (329/30) (Kā jau minējām, balsis diezgan bieži pieprasa, lai eksperimentētājs tās pievelkot. Radio ieraksta laikā tā dalībnieki dzēra tēju, tāpēc eksperimentētājs nebija pilnībā koncentrējies uz ierakstu.)

"Māsa wichtig, Konstantin. " (354)

(Latv., vācu — "Māsa ir svarīga, Konstantin.")

"Miide Koste, paties. Margaret. " (358)

(Vācu, latv. — "Koste patiesi ir noguris. Margareta.")

Dzirdam neparasti skaidru balsi:

"Hallo, Kontakt! Stalin damojl" (365)

(Vācu, krievu — "Hallo, kontakts! Staļin, mājās!")

"TyLucān?"

"Pamīļo Kosti tyl"

"Gute Nacht, mēs trīcam. " (turpat) (Krievu, latv., vācu — "Vai tu esi Lucāns?" — "Tu pamīļo Kosti!" — "Ar labunakti, mēs trīcam.") "Te Lamis Beirīn. " (379)

(Vārds "Lamis Beirīn" eksperimentētājam ir pilnīgi nepazīstams.)

"Raudi, furchtbar! Koste, straža te. Mēs valoda te. Brāļi ir." (381)

(Vācu, krievu, latv. — "Raudi, šausmīgi! Koste, te ir sardze. Te mēs esam valoda. Brāļi ir." — Droši vien svešā vide balsīm-būtnēm traucē kontaktēties ar eksperimentētāju. Nojaušams, ka B. kundzi ielenc "sardze", kas šīs būtnes attur.)

Mēs dzirdam virkni balsu, kuras paziņo par savu klātbūtni vai stāvokli, piemēram:

"Te Dīriņi. Kārli will ich!" (374) (Latv., vācu — "Te Dīriņi. Es gribu Kārli!" — Dīriņu ģimene reiz Rīgā dzīvoja eksperimentētājam kaimiņos.) "Padre Maršē." (378) "Pasternaks. " (390) "Te Trīne guļ. " (401) "Du Hitler." "Hitlers tja. " (349) (Du = tu, vācu)

"Visi lučiki. Dekarta moščiki. " (352) (Latv., krievu — "Visi naktī zvejo (resp. medī) priežu skalu gaismā. Dekāna palīgi." — Iespējams, ka 2. teikums attiecas uz prof. Brunneru, kurš savulaik bija dekāna amatā.) "Tilts patika. Patīkami, Lilij." (353)

"Kosta, Hitlers te. " (354)

*

Uzreiz pēc šī eksperimentālā ieraksta eksperimentētājs veica "pēcspēli". Pieredze rāda, ka dažkārt tādās reizēs piesakās balsis, kas atsaucas uz iepriekšējo ierakstu.

Satura ziņā šis jaunais ieraksts ir atmosferiski savādāks: galvenokārt parādās eksperimentētājam labi pazīstamas personas, kuru izteikumi attiecas vai nu uz viņu, vai vispārīgiem jautājumiem. Ieraksts sniedz visnotaļ labas A grupas balsis. Seko daži piemēri:

"Labi saprati russki. " (Gg:447)

(Latv., krievu — "Tu labi saprati krieviski.")

"Virza! Vakna, Kosti!" (465)

(Zviedru — "Virza! Mosties, Kosti!" — Balsis-būtnes jau samērā bieži norādījušas uz to, ka mēs, cilvēki, to vien darot kā guļot. Šis motīvs atkārtojas dažādos kontekstos.)

"Mauriņš tja. Tita, Kostulīt, Petrauckis! Dabiskas atslēgas. Doktore tirgū. " (458)

(Latgal., zviedru, latv. — "Te Mauriņš. Skaties, Kostulīt, Petrauckis! Dabiskas atslēgas. Doktore tirgi/." — Šo izteikumus iespējams — protams, bez kādām garantijām — interpretēt apmēram šādi: Mauriņš = droši vien Z. M. tēvs, kurš norāda uz Petrauckas klātbūtni. Pēdējo teikumu varētu saprast tā, ka doktorei (t.i. Z. M.) viņas grāmatu un lekciju rezultātā ir izveidojušās attiecības ar auditoriju. Nav nosakāms, ko nozīmē "dabiskas atslēgas".) "Petja, Kostja, Kosta." "Intiņa skata tevi. " (467)

(Tāpat kā daudzas citas balsis, arī šī norāda uz to, ka balsu būtnes mūs redz.)

"Kur tu gula, Kosti? "

"Koste, tu gul te. Pietiks. "

"To Koste zin. Raudivs pats. " (469/71)

"Du liebi Gott!" (471)

(Vācu, daļēji pārveidota — "Tu mīli Dievu!" — Vācu vārds "lieben" balsu valodā ir pārveidots. Šī i-galotne atkārtojas arī citviet.)

"Ilgas, Mutter. As patiku. " (473)

(Latgal., vācu — "Ilgas, mat. Es paliku.") Ļoti skaidra sievietes balss: "Hitlers tic." (474) "Tici! Kosti, guli!" (turpat) "Raudive schwatz." "Mūs tuvina. Tjapakīts, attīsti!" (AI5) (Vācu, latv. — "Raudive pļāpā." — "Viņš mūs tuvina. Te ir paciņa, attīsti!" — Vietumis balsis norāda uz to, ka esošās enerģijas mums jāattīsta tālāk.)

"Uz kuģa sēž. Pieteic tu kuģi. Kapteins tu. " (475) (Balsis vairākkārt piemin jēdzienu "kuģis". Sal. ari 203. Ipp.)

27. eksperimentālais ieraksts

Veveja, 1967. gada 9. augusts

Dalībnieces: Helēna Šmīdheinijas jaunkundze, grafoloģe,

Katrīna Bolli jaunkundze (Veveja). (Sal. apstiprinājumu Nr. 21, 418. Ipp.)

Autors pirms diviem gadiem pie Ženēvas ezera ierakstīja pirmo balsi, un arī šo ekperimentu virkni noslēdz ar šo ierakstu pie Ženēvas ezera. Ieraksts izdarīts eksperimentētāja klātbūtnē. Tā iznākumā iegūtas 8 mikrofona un 27 radio A grupas balsis. Rezultātus dalībnieces noklausījās un verificēja.

Mikrofona balsis:

Ieslēdzot aparātu, dzirdama balss:

"Kon…" (50g:337)

(Droši vien mēģinājums pateikt "Konstantin".)

Cita balss:

"Kurls tu." (turpat)

H. Š. jaunkundze piemin savu mirušo draugu Maksi Pulveru. Eksperimentētājs uzaicina viņu kaut ko pateikt draudzenei.

"Grufi!"

"Runā ty!" (turpat:348)

(Vācu, latv., krievu — "Sveiki!" — "Runā tu!") Tālāk eksperimentētājs saka, ka mikrofona balsis mēs varot dzirdēt tikai fragmentāri. "Kosti!" (turpat:354)

H. Š.: "Domāju, ka mēs varam nonākt kontaktā ar mirušajiem, tikai šo kontaktu ne vienmēr var nodibināt." "Kann!" (turpat:365) (Vācu — "Var!")

H. Š. piezīmē, ka ar šī aparāta palīdzību, cerams, kontaktu izdošoties nodibināt. "Jā!" (turpat:366) K. B.: "Protams, tas ir iespējams…" "Pļāpa!" (turpat:371)

Šo mikrofona balsu dzirdamības pakāpe lielākoties svārstās starp C un B kategoriju.

Šeit minētās radio balsis visas pieder A grupai. "Naktī, Koste!" (turpat:381) "Es lupata. Joza Hasa. " (turpat) (Šis vārds eksperimentētājam ir pilnīgi nepazīstams. Bieži vien gadās, ka balsis-būtnes pašas sevi pazemo, piem. arī "Bulān, malaflicka" ("Bulāne, slikta meitene) utt.) "Mēs te desmiti. " (turpat) "Wo warst du, Saskia, Saskia? " (turpat) (Vācu — "Kur tu biji, Saskija, Saskija?" — Saskijas vārds ierakstos parādās vairākas reizes.)

"Stora tu man. Pētaga. Dūmi maitā. " (turpat:382) (Zviedru, latv. — "Tu man esi par lielu. Pētaga. Dūmi maitā.")

"Smēķē Koste? " (turpat) "1 Sauka "

'Te Kostja." (turpat:383)

(Angļu, latv. — "Es esmu Sauka." — "Te ir Kostja.") "Igors, te ceļi. Kostja, ātrāk! Mdrsta. " (turpat) (Zviedrijas dzelzceļa stacijas Mērstas, kas atrodas starp Stokholmu un Upsalu, nosaukums atkārtojas dažādos kontekstos.)

"Hjālp!" (turpat:386) (Zviedru —"Palīdzi!")

"Dūmi, Koste! Mūsu Kostja. Madaga. " (turpat:388) (Atkārtotā norāde uz "dūmiem", iespējams, attiecas uz negaisu, kurš tobrīd veidojās virs Ženēvas ezera. Madagas vārds eksperimentētājam nav pazīstams.) "Lūdzu ustobu! Brukostu!" (turpat) (Latv., latgal. — "Lūdzu istabu! Brokastis!") "Jēzups Nastaboj. Koste, mote!" (turpat:390) "Raudive! Koste, tu patiki, strādāji, strādāji." (tur- pat:392)

(Izteikums atbilst tam faktam, ka eksperimentētājs visu dienu bija strādājis pie balsu grāmatas manuskripta.) "Kosti, znjomka tiekam. " (turpat) (Krievu, latv. — "Kosti, mēs kļūstam par ierakstu.") "Redz Tante. Citādāk purvs. " (turpat:392) "Es nabogs!" (turpat) "Petraucki! Kosti, sapnī!" (turpat) (Šeit mēs sastopamies ar interesantu parapsiholoģisku faktu: naktī, kas sekoja šim ierakstam, eksperimentētājs tik tiešām redzēja sapnī M. Petraucku, pēcnāves veidolā, taču viegli atpazīstamu, pateicoties līdzībai ar viņas izskatu zemes dzīves laikā. — Visnotaļ paralēls process notika sakarā ar

kādu citu balsi: "Jung sapnī. " — Tai sekojošā, sarežģītā un grūti atstāstāmā sapnī eksperimentētājs dzirdēja Jungu sakām: "Ir grūti pārkļūt." Sal. arī: "Guļat, tu saņemsi gultā. " 146. lpp. — Šie jautājumi būtu pelnījuši papildu pētījumus, taču pagaidām tādiem vēl nepietiek materiāla. Noteikti pastāv kaut kāds sakars starp psihoakustiskajiem izteikumiem magnētiskajās lentēs un sapnī redzētajām ainām. Pindaram tātad bija taisnība: mēs visi esam cēlušies no sapņu koka.)

"Du wachstē kotru dīn. Te tovs Alexej(s). " (turpat:394) (Vācu, latgal., vācu vārds "vvachsen" ir latviskots. = "Tu audz katru dienu. Te tavs Aleksejs." — Sal. Aļoša, 63. lpp.)

"Lachs. Piedodi." (turpat:396) (Lahs bija eksperimentētāja skolasbiedrs, kuru viņš kaitināja ar dažādām palamām; bērna gados tas Lahu ļoti aizvainoja.)

"Mājās! Koste te. Zdravstvuj, Ilze te. " (turpat) (Latv., krievu — "Mājās! Te ir Koste. Sveiks, te ir Ilze.") "Nastja!" (turpat:397) "I, -1 te pastenda. " (turpat:398) (Angļu, latv. — "Es, - es te "pastenda"." — Vārds "pastenda" eksperimentētājam nav pazīstams.) "Kosta te. Istaba kņaze. " (turpat) "Es zahodja." (turpat) (Latv., krievu — "Es (te) iegriezdamies.") "As, hej!" (turpat) (Latgal., zviedru — "Es, hei!") "Raude, Berg." (turpat:399)

("Raude", pārveidojums no Raudives. — Berga kungs, kuru eksperimentētājs labi pazina, bija ārsts Stokholmā.)

partnerības eksperimentu rezultāti

No 1967. gada 30. augusta līdz gada beigām eksperimentētājs nopietni pievērsās partnerības eksperimentiem. Pateicoties sīkai analīzei un izmēģinājuma personu līdzdarbībai, varēja konstatēt lūk ko:

1.   Uzrunātās personas sevi identificē, nosaucot savu vārdu vai raksturojot savu būtni, savas Zemes eksistences veidu.

2.  Uzrunātās personas tieši reaģē uz jautājumiem un izsaka nepastarpinātus spriedumus.

3.   Eksperimentētājs vai izmēģinājuma personas tiek sauktas uzvārdā vai vārdā, turklāt seko ziņojumi par pēcnāves stāvokļiem.

4.  Taču balsu valoda un paustais saturs ir tāds pats kā līdzšinējos eksperimentos. Partnerības eksperimentu balsis raksturo tas, ka sagadīšanās te ir izslēgta vēl viennozīmīgāk nekā citos eksperimentos. Bez tam mēs šādā veidā varam izzināt balsu-būtņu psiholoģisko savdabību un ar noteiktu izteikumu palīdzību tai izsekot.

Eksperimentētājs katrā ierakstā uzrunā ierobežotu skaitu personu. Veicot kopsavilkumu, var konstatēt, ka persona, kas tiek periodiski uzrunāta, saglabā to pašu balsi un savos izteikumos — to pašu raksturu. Ir ļoti grūti iegūt dialogu tīrā veidā, jo parādās arī citas balsis un grib izmantot izdevību izteikties.

Mēs tagad pacentīsimies izstrādāt dažus piemērus. Eksperimentētājs izdarīja 65 ierakstus, daļēji kopā ar izmēģinājuma personām, daļēji vienatnē. To laikā vienmēr tika uzrunātas noteiktas personas. No balsu atbildēm mēs iegūstam ainu, kas ieskicēta sekojošajos sakopojumos.

Māte

Eksperimentētājs uzrunāja māti gandrīz katrā ierakstā. Ļoti bieži atbildi sniedza sievietes balss. Daži piemēri: "Raudive, prasi Mutter. " (50g:763) (Latv., vācu — "Raudive, prasi māti.") "Mote te." (turpat) "Pazini māti? " (turpat)

Nākamajā ierakstā mēs viennozīmīgi dzirdam šādas balsis:

"Tava matka tja. " (50r:098) (Latgal., krievu — "Tava māte ir te.") "Pasauc māti!" (turpat)

Eksperimentētājs vaicā mātei, kur viņa tagad esot. Atbilde:

"Tja mūžība." (50r:137)

Kādā cita eksperimenta sakarā balss viennozīmīgi norāda:

"Gaidi! Mama. Māte strādā. " (50r:691) Nākamā balss apliecina: "Te māte." (turpat)

Pēc tam, kad uzrunāju māti, dzirdams: "Matka, Raudivs te. " (51g:358) (Krievu, latv. — "Māt, te ir Raudivs.") Sievietes balss sauc:

"Te māte, māte! Konstantin, tova māte. " (turpat:386) Atbildot viņa izmanto dažādas valodas, arī tādas, ko dzīves laikā nepārvaldīja, piemēram:

"Te māte, Uppsala. Labrīt, tova māte. Din madre, Koste." (5 lg:546/55)

(Latgal., zviedru, spāņu — "Te māte, Upsala. Labrīt, tava māte. Tava māte, Koste.")

Tekle

Eksperimentētājs bieži uzrunāja savu mirušo māsu Tek- li, uz ko viņa gandrīz vienmēr atbildēja, ka esot šeit vai ka vēlētos, lai viņu palaiž klāt.

"Laid Tekli tu!" (50g:857)

Citreiz uzrunājot māsu, dzirdam:

"Danke, Koste. fVir danke Kosti. " (50r:383)

(Vācu — "Paldies, Koste. Mēs pateicos Kosti.")

Eksperimentētājs stāsta, ka esot sastādījis plati ar balsīm.

"Koste, plati uzliku pirmā. " (turpat)

"Ich glaube dir. " (turpat:393)

(Vācu — "Es tev ticu.")

Atkal uzrunājam māsu Tekli. Par atbildi dzirdam šādas balsis:

"Teklja pati." (50r:638) "Teklai Kosti patīk. " (turpat) Tad seko sevišķi interesanta balss: "Ko, mosa skrin pa gaisu. " (50r:642) (Latgal. — "Ko, māsa skrien pa gaisu.") Eksperimentētājs žēlojas, ka cilvēki tikpat kā nesaprotot šo pētījumu nozīmi. Balss atņem: "Konstantin, pļui!" (50r:644) (Krievu — "Konstantin, uzspļauj!") Citreiz viņu uzrunājot, dzirdam: "Kosti, ty? Labdien. " (turpat:695) (Ty = tu, krievu) Balss turpina:

"Te mēs dzīvi. " (turpat:697)

Vēlāk dzirdam šadu atbildi:

"Konstantin, māsa Tekle. Raudive! Vai tur Raudive tu? " (50r:832)

Cita balss apstiprina:

"Tja Raudive. Mēs redzam Kosti. " (turpat:847)

K . G. Jungs

Gandnz katrā ierakstā eksperimentētājs uzrunā K. G. Jungu. Šajos eksperimentos iegūtas daudzas interesantas balsis. "Echo slyšu. " (50g:880) (Vācu, krievu — "Dzirdu atbalsi.") "Koste, pieved!" (50r:072) "Iekšiene." (turpat) "Raidi dā du!" (turpat:075) (Latv., zviedru, vācu — "Sūti tu taču!") Atkal tiek uzrunāts K. G. Jungs. Dzirdam šādas atbildes: "Ich antM>orte. Lohs vokors. " (50r:866) (Vācu, latgal. — "Es atbildu. Labvakar.") "Konstantin! Kosti, piebrauc!" (turpat) Nākamreiz dzirdam:

"Ai Heimat! Septiņās ir Dievs. " (51 g: 171) (Heimat = dzimtene, vācu) "Junga sektorā. " (turpat: 197) "Konstantin, Donkihota nav. " (turpat) Vienā no pēdējiem ierakstiem eksperimentētājs jautā K. G. Jungām, ko tas domājot par tikko iznākušo X. Y. grāmatu.

Balss atsaucas:

"Es ist nicht gut. Es ist naiv! A Bender igual. " (51 r:423) (Vācu, spāņu — "Tā nav laba. Tā ir naiva! Benderam tas ir vienalga.")

"Darfich te schnappa? " (turpat) (Vācu, latv. — "Vai es te drīkstu noķert?") " Vai tu redzi mani? " (turpat)

Šajā eksperimentu virknē atkal uzrunā Jungu. Mēs dzirdam:

"Uralti veido tu." (51r:468) (Vācu, latv. — "Tu veido mūžseno.") "Ich hin. Tic! Izšķirti. " (turpat:485) Eksperimentētājs jautā, kas īstenībā esot Jirgensons. "7a Kunga strādnieks. " (turpat) Ierakstā, kas izdarīts 4. decembrī, pēc tam, kad uzrunāts K. G. Jungs, dzirdamas šādas balsis: "Laiks ir, Koste. " (51 r:577) "Mauriņa! Sveicu Zentu! Dod Mauriņu!" (turpat) "Tu mani izsauci! Runas tev labas. " (turpat:580) Kā reakciju uz lūgumu, lai K. G. Jungs viennozīmīgi minētu eksperimentētāja vārdu un pateiktu, kas runā, mēs 1967. gada 10. decembra ierakstā vēlreiz dzirdam: "Koste! Koste, ērglis. " (52g:091) "Ir labi. Gudrības tilts. " (turpat) Un beigās, laikam gan atsaucoties uz jautājumu, kas runā: "Psycholog!" (turpat:097)

Margareta P.

Visos 65 eksperimentālajos ierakstos tika uzrunāta Margareta, lai konstatētu, vai viņa uzreiz pēc tam stāsies kontaktā ar eksperimentētāju vai izmēģinājuma personu. Iegūtos rezultātus rezumējot, minam šeit dažus piemērus.

"Koste, Margarete. " (50g:817)

"Espate! Furchtbar, furchtbar! Koste siebente bāka. " (turpat: 862)

(Latv., vācu —"Es pati! Šausmīgi, šausmīgi! Koste ir septītā bāka.")

Viena no nākošajiem ierakstiem kāda balss ziņo: "Te tovs meitens. " (50g:868) Tad kāda balss saka skaidri un gaiši: "Pa Ičnu tu! Ich such Name. " (turpat) (Latv., vācu — "Tu esi par lēnu! Es meklēju vārdu.") Citā ierakstā eksperimentētājs atkal uzrunā Margaretu. Balss atsaucas:

"Margarete te. Hālsa. " (50r:016) (Latv., zviedru — "Margareta te. Sveicieni.") "Te tev eksperimenti. " (turpat)

"Lūdzu, Kosti, piedodi! Zenti, ko tu dari? Margaretiņu! Tu Koste? " (turpat:024)

Kādā no turpmākajiem ierakstiem eksperimentētājs jautā Margaretai, kāpēc šajos eksperimentos nepiesakoties X.Y. Kāda balss atbild:

"Tu žulti prasi. " (50r:048) "Koste tevi negrib. " (turpat:055) "Koste, te ir zviedri. " (turpat)

Vienā no nākamajiem ierakstiem vidutāja balss atkal saka:

"Margarete te atn&ce." "Tu latvisko."

(Šis izteikums atbilda tam faktam, ka ieraksta laikā eksperimentētājs no vācu valodas uz latviešu tulkoja grāmatu.)

"Koste, tu naktī. Margarete. " Cita balss atbild:

"Doktor Nacht wollte. " (50r:215)

(Kļwd. vācu — "Doktors gribēja nakti.")

Eksperimentētājs atkal uzrunā Margaretu. Mēs dzirdam:

"Koste, Margarete. Danke. " (turpat:423)

(Danke = paldies, vācu)

"Koste, du wichtig te. " (turpat:478)

(Vācu, latv. — "Koste, tu te esi svarīgs.") Šajā pašā sakarā pēc tam, kad uzrunāta Margareta, vidutāja balss saka:

"Vāciete." (50r:750)

Tad dzirdam balsi:

"Es Margarete." (turpat:764)

Dažos ierakstos Margaretas balss atkārtojas vairākkārt, piemēram:

"Koste, te Margarete." "Koste, Margarete." "Konstantin, tu guli. " (50r:832) Margareta dažreiz piesakās, minot savu uzvārdu. "Petraucka te. Kur tu gaidi? Koffers redz. " (51 g:015) Kāda balss jautā: "Gribi, mein Sohn?" (turpat) (Latv., vācu — "Gribi, mans dēls?" Cita balss atbild: "Petrauckis." (turpat) "Te māte, extrem Kosti. " (51g:026) (Latv. — "Te māte, ekstrēmais Kosti.") "Kostja, Petrauckis. Pareizi datē! Mani dzirdēs. " (51g:l 19)

Uzrunājot kādu konkrētu personu, lielākoties atsaucas arī citas balsis, kuras vēlas izmantot izdevību runāt ar eksperimentētāju.

Eksperimentētājs uzrunā Margaretu. Mēs dzirdam šādas balsis:

1.  "Margareta. Dod man Konstantin! " (51 g:390)

2.   "Ortega. Prasi savu tautu. " (turpat:396)

3.     "Wir sprechen, Konstantin. Vai te būs sichtbar? Sprich du franzosisch!" (turpat:404)

(Vācu, latv. — "Mēs runājam, Konstantin. Vai te varēs redzēt? Runā tu franciski!")

4. "Konstantin, Zenti. Tja Soņa. " (turpat:410)

Uzrunātā bieži izsaka tiešus lūgumus:

"Danke. Bitte, grūjte Zenti. Te Margarete. " (53g:020)

Gebhards Frejs

īsi pirms nāves profesors Frejs uzrakstīja ievadvārdus eksperimentētāja grāmatai. Viņš bija pazīstams ar balsu fenomenu. Eksperimentētājs 5. novembrī aizrakstīja viņam vēstuli, taču 6. datumā saņēma to atpakaļ ar atzīmi "adresāts miris". Nākamajos ierakstos eksperimentētājs uzrunāja profesoru Freju, kurš tūdaļ uzņēma ar viņu kontaktu. Viņa vārds ir nepārprotami dzirdams: "Gebhard. "

Eksperimentētājs jautā: "Vai jūs man no tās puses varat sniegt viennozīmīgus pierādījumus?" Kāda balss atbild: "Du handle, Gebhard." (Vācu — "Tu rīkojies, Gebhards.") 7. un 11. novembrī veiktie ieraksti sniedz nākamās balsis:

"fVarta, Koste. "(51g:431) (Kļūd. vācu — "Gaidi, Koste.") "Ich antworte." (turpat) (Vācu — "Es atbildu.") "Finito te." (turpat:502) (Itāļu, latv. — "Pabeigts te.") "Mēs tev sveiki. " (turpat:525) "Hier sind Katholiken. " (turpat:529) (Vācu — "Te ir katoļi.") "Friedhofs Grab." (turpat) (Vācu — "Kapsētas kaps.")

12. novembrī eksperimentētājs uzrunā Gebhardu Freju. Mēs dzirdam:

"Gebhard!" (51 g:559) "Warta, te tev signāls. " (turpat)

(Vācu, latv. — "Gaidi, tc lev signāls.") "hh danke." (turpat) (Vācu - "Es pateicos.") "Radz ka tu gaidi tja. " (turpat:560) Viens no nākamajiem ierakstiem sniedz šādus rezultātus:

-Te Gebhard. "(5!g:565)

"Tu neesi latviets. " (turpat)

"Kosta, kur tu? Frei. " (turpat:569)

(Frei = Frejs, uzvārds)

"Raudiv, Hitler hier. " (turpat)

(Vācu — "Raudiv, Hitlers te.")

"Raudiv heifit Doktor. " (turpat:572)

(Vācu — "Doktoru sauc Raudive.")

"Bekannti. " (turpat)

(KJūd. vācu — "Pazīstami.")

"Bedanke." (turpat)

(Vācu — "Pateicos.")

"Good bye." (turpat:575)

28. novembra ierakstā pamanām:

"Mūsu patria." (51r:403)

(Latv., itāļu — "Mūsu dzimtene.")

"Koste, Gebhārds. Dein Gebet. " (turpat)

(Vācu — "Koste, Gebhārds. Tava lūgšana.")

"Es guļu." (turpat)

30. novembrī sekoja cits ieraksts, kurā tika uzrunāts profesors Frejs. Eksperimentētājs jautā, vai profesors Gebhārds Frejs viņu dzirdot.

"Ja, Gebhard. Es ist genug, Kosta. " (5lr:420)

(Vācu — "Jā, Gebhārds. Pietiek, Kosta.")

"fVas machst du, Kosta? " (turpat)

(Vācu — "Ko tu dari, Kosta?")

"Wie leicht ist es hier! Koste, sofreundlich. " (turpat)

(Vācu — "Cik te ir viegli! Koste, tik draudzīgi." (turpat)

"Baudu. Freis te. " (tutpat)

"Mčs tevi gribam brīvi sastapt. " (turpat:450)

No 10. decembra ieraksta:

"Koste, tu warta. " (52g:078)

(Vācu, latv. — "Koste, tu gaidi.")

"Koste macht Aufnahme. " (turpat)

(Vācu — "Koste ieraksta.")

No 14. decembra ieraksta:

"Gebhardfreut sich. " (52r:053)

(Vācu — "Gebhards priecājas.")

"Du arbeita, Kosti. " (turpat:055)

(Kļwd. vācu — "Tu strādā. Kosti.")

Eksperimentētājs: "Ko es tagad daru?"

"Koste spielt!"

(Vācu — "Koste spēlējas!")

Eksperimentētājs: "Cilvēki jau negrib ticēt."

"So sind sie!"

(Vācu —"Tādi viņi ir!")

Eksperimentētājs: "Kāpēc neierodas profesors Benders?"

"Bender rdchlei Kastei!" (53r: 196)

(Pārveidota vācu, latv. — "Benders atriebjas Kostem!")

*

īpaši interesanti ir arī E. V i r z a s sniegtie rezultāti. Šo latviešu rakstnieku eksperimentētājs labi pazina. Uzrunāts viņš, piemēram, atbild:

"Ēnas tu purgā. Te Virza. " (50g:079)

(Latv. — "Tu medī ēnas. Te Virza.")

Citreiz viņš atsaucas:

"Virza tja. Zeme sakrita. " (5 lg:290)

Par viņu bieži ziņo ari citas balsis, piemēram:

"Es redzu Virzu. " (51g;330)

Daži piemēri no ierakstiem, kuros tika uzrunāts latviešu rakstnieks Kārlis Skalbe:

"Koste, Skalbe. Raudive, gut Ūberfahrt. Tack, Raudive Konstantin. " (50g: 181/203)

(Vācu, zviedru — "Koste, Skalbe. Raudive, laba pārbrauktuve. Paldies, Raudive Konstantin.") Citā ierakstā šī balss atsaucas: "Kārlis ir vecis, tilts atnāks. " (50r:290) Atkārtoti tiek uzrunāts K. Skalbe. Mēs dzirdam: "Skalbe. Tev gryuti, Konstantin. " (51 g:330) Tālāk kāda balss vaicā: "Redz tu tanti? " (turpat) "Raudive, cīņu paredzu. " (51g:335) "Tante tevi mīl. " (turpat:345)

Eksperimentētājs: "Vai tu mani dzirdi, mīļais Skalbe?"

"Tu no nāves dzirdi!" (54g:246)

*

Eksperimentētājs uzrunā savu paziņu, latviešu padomju rakstnieku Vili Lāci. Neatkarīgās Latvijas laikā Lācim bija nacionālistiski uzskati, taču vēlāk viņš izrādījās esam komunists. Līdz 1959. gadam viņš bija Padomju Latvijas ministru prezidents un saņēma Ļeņina un Staļina prēmijas literatūrā. Uz Lāča sirdsapziņas bija daudzu kolēģu nosūtīšana uz Sibīriju. Lācis nomira 1961. gadā.

Eksperimentētājs jautā, kā tad nu viņam tajā pusē klājoties.

"Es lupata, Kosti, saproti. Vilis Lācis patiesi. Es bednešku situ." (50r:470)

(Bednešku = nabadziņu, krievu) Tā paša ieraksta beigās piesakās latviešu gleznotājs P u rvīts:

"Te Purvīts. Pagrūti man. " (50r:471)

Citreiz uzrunātais V. Lācis atbild tikai:

"Tur Konstantin. Pie Kostes meitene. " (turpat:504)

*

Seko daži piemēri no no rezultātiem eksperimentos ar izmēģinājuma personām.

1967. gada 13. oktobri eksperimentētājs veic partnerības ierakstu, kā izmēģinājuma personai piedaloties Annemarijai Morgentālerei no Bernes.

Vispirms eksperimentētājs uzrunā Margaretu P. un iegz/st ļoti skaidras balsis, piemēram: "Kur tik ilgi? " (55r:853) "Nāves te nesatiku. " (turpat) "Ko tu pētī? " (turpat:867)

Tagad izmēģinājuma persona uzrunā savu māsīcu Margritu.

"Pūsti! Zdravstvuj! Margrit. " (turpat:886) (Krievu — "Palaid! Sveika! Margrita.") "Kostja, Margrit." (turpat:888) "Kostja, Marta." (turpat) "Tu nu guli. " (turpat) " Vai tu tici? C 'est Quelle. " (turpat) (2. teikums: franču, vācu — "Tas ir avots.") Izmēģinājuma persona vēlreiz uzrunā Margritu. Piesakās Z. M. bijusī ekonome Malvīne:

"Te Malvina. Zenta mīļa. Te Margrit patīk. " (tur- pat:900)

Galu galā, kad eksperimentētājs piesaka ieraksta beigas, dzirdam šādu interesantu balsi:

"Zinām! Vi Janka. Mūsu Menge te. " (turpat:902)

(Latv., zviedru, vācu — "Mēs zinām! Mēs pateicamies. Mūsu te ir vesels pulks.")

Vienā no nākamajiem ierakstiem, kas notiek 18. oktobrī, piedalījās tā pati izmēģinājuma persona. Mēs dzirdam šādas balsis:

"Margrita. Glupa ty im Weltraum. " (51g:075) (Krievu, vācu — "Margrita. Tu esi dumja kosmosā.") "Hier tova māsa. Mīkla paliek. " (turpat) (Vācu, latgal. — "Te tava māsa. Mīkla paliek.") Tagad izmēģinājuma persona uzrunā savu tēvoci Valteru M. Dzirdam šo balsi:

"Ich suche Walter. " (turpat:078) (Vācu — "Es meklēju Valteru.") "Mācu Kosti." (turpat:085) "Sigtuna, Kosti, betona. " (turpat) (Betona = uzsver(u), kļūd. vācu. — Sigtuna — sena vikingu galvaspilsēta Zviedrijā. Balsu būtnes to ļoti bieži piemin.)

"Forschi! Wickbergs gul. " (turpat) (Vācu, latv. — "Pēti! Vikbergs guļ." — Eksperimentētāja draugs Vikbergs pirms dažiem mēnešiem bija izdarījis pašnāvību.)

"Komm, Koste, tu! Tu te willkommen. " (turpat:095)

(Vācu, latv. — "Nāc, Koste, tu! Tu te esi laipni lūgts!")

"Raudiv; na dne, pišī!" (turpat:099)

(Krievu — "Raudiv, dibenā, raksti!")

"Koste, nesteidz tu!" (turpat)

"Es glaubi auch. " (turpat)

(Latv., vācu — "Es arī ticu.")

"Margarete! Koste vēl guļ. " (turpat: 105)

Kāda balss pamāca:

"Pareizi datč!" (turpat: 123)

Pa to starpu kāda balss saka: "Mani Hitlers bez tiesas… Anja. " (turpat) "Raudive, mīl tu Toti? Zdravstvuj. " (turpat: 149) (Latv., vācu, krievu — "Raudive, vai tu mīli mirušos? Paliec sveiks.")

Uzrunātās balsis-b/vtnes bieži vien netiek pie vārda uzreiz, bet gan kādā no nākamajiem ierakstiem. Tā, pa vidu ierakstam, ko veica kopā ar rakstnieku Valēri ju Tarsi un kurā tika uzrunāta Margareta P, kāda balss pēkšņi sauc: "Griijie Morgenthaler Anna!" (51 r:224) (Vācu — "Sveicini Morgentāleri Annu!")

*

1967. gada 5. septembrī, piedaloties Ilzei D ī r š e i no Hamburgas, tika veikts partnerības ieraksts, kura rezultāti vairākas reizes "trāpīja desmitniekā". Ieraksta sākumā dzird šādas balsis:

"Es prasu mūsu vadi. " (48r:333) "Eksperimenti vispār retāk. —Analīze te. " (turpat:334) "Avec Koste, Arvis. " (turpat) (Avec = ar, franču. — Salīdz. Arvis T.) "Diese Tantes volūda. Kosti, Dierschi. " (turpat:337) (Vācu, latv. — "Šī ir tantes valoda. Kosti, Dīrši") "Krocingen tumša, llzltepašmaksugan. " (turpat:352) "Tu gan sprādzene. " (turpat) "Loorits, denke! Mani spārno. " (turpat) (Vācu, latv. — "Loritss, domā! Mani spārno." — Sal. Loritss.)

"Man Raudivi! Raudive Konstantin. " (turpat:356)

Ilze Dīrše uzrunā savu tēvu Ludvigu Dīrši. Kāda balss atsaucas:

"Mūsu Ilze. Brauc reitu. " (turpat:375)

(Reitu = rītu, latgal.)

"Diskonti, Ilze." (turpat:394)

(Ilze Dīrše ir uzņēmēja.)

"7ev.v, carissima ty. " (turpat:397)

(Latv., itāļu, krievu — "Tēvs, tu visdārgākā.")

"Tici!" (turpat)

Ilze Dīrše un eksperimentētājs uzrunā Margaretu R "Dobrij ty! Margareta. Ilse, du? Ilse, du? " (turpat:394) (Krievu, vācu — "Tu esi labs! Margareta. Ilze, tu? Ilze, tu?")

"Kosti, sak miegu tev. Tev sapnī. " (turpat:405) (Pārsteidzošs ir fakts, ka nākamajā naktī eksperimentētājs Margaretu ļoti skaidri redzēja sapnī.)

*

1967. gada 11. novembri partnerības eksperimentu veica Dr. med. Vilhelmīne Š. Anekina no Šveices. Vispirms Dr. A. uzrunāja savu māti. Kāda balss, jau pa mikrofonu, uzreiz atbildēja:

"Mote hier." (48r:419) (Latgal., vācu — "Māte ir šeit.") "Mīlipapu!" (turpat:430)

Tikmēr eksperimentētājs atstāj studiju un ļauj Dr. A. veikt eksperimentu vienai pašai. Dzirdamas šādas balsis: "Autors sticka." (turpat) (Zviedru — "Autors iet prom.") "Kosti, labdien!" (turpat) "Mierā!" (turpat:431)

"Te Zentu, Koste. Auto, tikko ielej. " (turpat:432)

"Zenti, pabizo!" (turpat)

"Kostja, tu? Osūna. " (turpat)

(Sal. Osūna, Asūne, 209. lpp.)

"Mīļa Aņa, Koste."

"Neue sieht!" (turpat:433)

(Vācu — "Jaunu redz!" — Droši vien balsu būtnes Dr. A. notur par Aņu M., kura bieži piedalījās eksperimentos. Nu tās viņas vietā redz "jaunu".)

Tad kāda balss vēršas pie Dr. A.: "Wichtig! Slikta māte, Hennequin. " (turpat:435) (Vācu, latv. — "Svarīgi! Slikta māte, Anekin." — Dr. A. paskaidroja, ka zaudējusi māti, vēl būdama jauna meitene, un ka viņai bieži teikts, ka viņai esot bijusi slikta māte.) "Vai tu salcī?" (turpat) (Latv., vācu — "Vai tu esi sālī?") "Te Hennequin. Te ir Marta. " (turpat:437) (Latv. — "Te ir Anekina. Te ir Marta.") "Redz Konci. Vai tu zagi zyrgus? " (turpat:438) (Latgal. — "Redz Konci (resp. Konstantinu). Vai tu (ar viņu) zagi zirgus?" — Droši vien domāts, vai Dr. A. zinot, ka uz eksperimentētāju varot paļauties.) Viena no nākamajām balsīm atsaucas: "Kas tev? Melkijl" (turpat) (Latv., krievu — "Kāda tev daļa? Sīkumains!") "Kosta, tiltu!"

"Tja Kosta nav. " (turpat:439) "KurKoste?"— "Kostekoridorā. "— "Koste, māte!" — "Kur Koste? " (turpat:440)

(Izteikums atbilst patiesībai; doktores A. ieraksta laikā eksperimentētājs atradās koridorā.)

"Raksti tu! Tava mote, Hennequin. " (turpat:443/4) (Tas droši vien nozīmē, lai Dr. A. rakstiski apliecinot, ko dzirdējusi eksperimentos ar balsīm.)

"Kosta, sveiki!" — "Nebūs Kosti. " — "Kosti, tu piedodi? " (turpat:446)

"Baba! Kapi." (turpat)

(Krievu, latv. — "Sieva! Kapi."— Dr. A. paskaidroja, ka pirms brauciena uz B. esot apmeklējusi mātes kapu.) "Labrītii), lieba Kosta. " (turpat:449) (Latv., vācu — "Labrītiņ, mīļais Kosta!") "Fahr weg, Dora!" (turpat:451) (Vācu — "Brauc prom, Dora!") "Kostja, yudini!" (turpat) (Latgal. — "Kostja, ūdeni!") "Tupa Kosti? Tova Tekle. Raudivi!" (turpat:454) (Tas norāda, ka ieraksta laikā balsis-būtnes vēlas nodibināt kontaktu ar eksperimentētāju, kura gan nav klāt. No nākamā fragmenta tas redzams pavisam skaidri:) "Vaga, Kosti!"

(Zviedru — "Uzdrošinies, Kosti!")

"Raudive zina."

"Tja mote. Raudive, mote tja. "

Viena no nākamajām balsīm paskaidro:

"Nav Kostes."

"Pietiek, Koste." (turpat:469)

Sal. Dr. V. Š. Anekinas apstiprinājumu 429. Ipp.

*

1967. gada 13. novembrī elektrotehniķis Fēlikss Šērers veica balsu mērījumus ar oscilogrāfu. Ieraksta laikā oscilo- grāfa līkne nekādi nereaģēja. Taču vēlākā pārbaudē aparāts viennozīmīgi uzrādīja akustiski konstatēto balsu eksistenci. (Sal. Fēliksa Šērera apstiprinājumu Nr. 11.) Šajā ierakstā tika iegūtas neparasti labi dzirdamas balsis ar interesantu saturu un tādām savdabībām, kas noklausoties īpaši piesaista uzmanību. Daži piemēri no šī ieraksta, kas novērots ar oscilogrāfu:

"Zenta, plurkši!" (48r:475)

"Māte te." (turpat)

"Konstance pats!" (turpat)

(Te eksperimentētāja vārds izrunāts franciski.)

"Māte te. " (turpat)

"Piestoj, Bulduri! Kur Kostja? " (turpat) (Bulduri ir daļa no Rīgas jūrmalas.) "Aglyunā pamesti." (turpat:476) (Latgal. — "Mēs esam pamesti Aglonā." — Aglona ir svētceļojumu vieta Latvijā, kur zināmās svētku dienās mēdza ierasties desmitiem tūkstošu cilvēku. Tagad boļševiku režīms šos svētkus aizliedzis.)

"Kur Kerstin mana? " (turpat:477) (Par Kerstinu sauc mana mirušā drauga V. sievu.) "Viņš slikti dzird. " (turpat) "Viņš nav priesteris. " (turpat)

(Šī piezīme droši vien attiecas uz eksperimentētāju, kurš jaunībā gribēja kļz/t par priesteri.)

"Zenta ir spiesta!" (turpat:478) (Ieraksta laikā Z. M. ļoti apgrūtināja nelabvēlīgi apstākļi.)

"Laba latve! Rapa to zina. " (turpat:478) (Rapa Rīgā bija Z. M. izdevējs; viņa tam savā grāmatā "Dzelzs bultas lūst" veltīja nodaļu "Karoga nāve.")

"Nu Tekle tja. Pat māti labo Čaks. " (turpat) (Sal. Tekle un Čaks.) "Bender! Bender Schreek!" (turpat) (Vācu — "Benders! Benders bieds!") "Winter tiksi tu. " (turpat) (Vācu, latv. — "Ziemā tu tiksi tālāk.") "Zentas vecāki. Mote te. Mūsu baci. Milo Konci. Zenti gultā." (turpat:480)

(Latv., itāļu—"Zentas vecāki. Māte ir te. Mūsu skūpsti. Mīļo Konci. Zenti gultā.")

"Konstantin, tevis nava. " (turpat:482) "Te Gustavs." (turpat)

(Ieraksta laikā ieradās Gustavs I. kungs. Tātad viņa klātbūtni balsu būtnes tūdaļ pamanīja.)

"Baloži tala. Konstantin, Olga. Izlaidies parasti man. Vai gulta būtu te? " (turpat)

(Tala = runā, zviedru. Baloži var būt arī uzvārds. Olga bija eksperimentētāja tuva paziņa.)

"Tu tik bizo. Tekle, māsa. " (turpat:483) "Pagāni te, Koste. Sigtunā mani pārdod. Pagāns vajā skūteni." (turpat:484)

(Skūtenis = bārdas nazis) "Tova māja patīk. Svētri ir glīti. " (turpat:487) (Svētri = mirdzums. — Šis izteikums acīmredzot attiecas uz oscilogrāfu, kura zaļā gaisma patiešām izskatījās glīti.)

"Kosta, gavarišl Te tu bleib auf! Te Hitlers. Te tu vaina." (turpat)

(Krievu, latv., vācu — "Kosta, tur runā! Te tu paliec nomodā! Te ir Hitlers. Te tu vaina.")

"Vai tu, Kosta? Raudive mokās. Amigo te. Konstantin, tava gulta." (turpat:490)

(Amigo = draugs, spāņu) "Kostja, dūšu! Kostja, buču. " (turpat:491) "Kūda Klavsons? " — "Kapuze ganz frei. Skepsis ir te vartā." (turpat)

(Krievu, vācu, latv. — "Uz kurieni, Klavson? — " Kapuce pvisam brīva.te sagaidāma skepse. — Eksperimentētāja paziņa Klavsona kungs Ņujorkā strādāja par redaktoru. Ierakstīšanas laikā viņš nesen kā bija miris.)

"Bezdele!" — "Tomēr skūpsti. " (turpat:492) "Konci! Būsi kārto! Kost, du wichtig, mīļais. Mēs tūkstoši, Kosti. Te signalsi. " (turpat:493)

(Latv., vācu — "Konci! Kārto autobusu! Kost, tu svarīgs, mīļais. Mēs tūkstoši, Kosti. Te signāli." — Droši vien vēl viena norāde uz oscilogrāfa mirdzēšanu.)

"Genug. Jānis tja. Mādchen stāv. Dod man pašportu. Te Sverige s Kostja ty. Te labi. " (turpat:494:5)

(Vācu, latv., zviedru — "Pietiek. Jānis te. Meitene stāv. Dod man pasi. Te tu esi Zviedrijas Kostja. Te labi." — Balsu paustais saturs norāda uz to faktu, ka šīm būtnēm nepieciešama kaut kāda pase, lai nonāktu kontaktā ar eksperimentētāju. Te tiek sevišķi akcentēts, ka eksperimentētājs ir Zviedrijas pilsonis.)

Šajā savdabīgajā ierakstā, kuru vienlaikus mērīja ar oscilogrāfu, ar šī aparāta palīdzību tika iegūts arī apstiprinājums balsu eksistencei.

Šo ierakstu elektrotehniķis Fēlikss Šērers komentēja šādi:

"Es esmu pie Raudives kunga, viņa istabā. Mēs izdarījām daudzus ierakstus un varējām ierakstīt arī jūsu balsis, kuras optiski atveidojām ar oseilogrāfu. Turklāt konstatējām, ka tās ir visnotaļ mērāmas, tiesa gan, ļoti mazā mērā: taču ir viennozīmīgi skaidrs, ka šī valoda eksistē. Es vēl gribu pamēģināt nofotografēt šīs oscilogrāfa līknes, kā pierādījumu atsevišķajiem vārdiem un teikumiem, kurus mēs ierakstījām."

*

1967. gada 26. novembrī tika veikts partnerības eksperiments, piedaloties krievu rakstniekam Valērijam Ta r s i m . (Sal. Valērija Tarša komentāru 357. Ipp.)

Sākumā Valērijs Tarsis uzrunā Pasternaku un jautā, kā īsti bijis ar viņa draudzeni Olgu Ivinsku, kā un kāpēc viņi abi izšķīrušies. Mēs dzirdam šādas balsis:

"Pasternak. Ļubil gorjačo. Olga starta volna. Startē vēl. Prav byl tot. " (51 r:277)

(Krievu, latv. — "Pasternaks. Karsti mīlēju. Olga aizgāja brīvībā. Vēl iet. Tam bija taisnība.")

"Te Pasternak. Te skūla. Kost. Menseh. Ņaņa, tošnotĻ Grund hereinstellt. Mālus appele. Radžu Raudivi. " (turpat:284)

(Latv., vācu, krievu, latīņu, franču, latgal. — "Te ir Pasternaks. Te ir skola. Kost. Cilvēks. Ņaņa, nelabums. Pamats ievietots. Nelaikā saukts. Redzu Raudivi." — Šajos teikumos šis tas paliek neskaidrs, piemēram, "pamats ievietots"; arī "Mālus appelē."jēga nav īsti izprotama.)

"Tuguli, Tarsis! Dovoļno! Faustil Labrītiņ. Tu mašīnu zin. Priživaļščik ty. " (turpat:286)

(Latv., krievu — "Tu guli, Tarsi! Pietiek! Fausts! L.abritiņu. Tu pazīsti mašīnu. Tu saldi dzīvo." — Li/dzu, ņemiet vērā Tarša komentāru!)

"Cilvēks Elvirē. Pazīst Raudivi. Tevi sauc pusnakts. " (turpat:287)

(Jāpieņem, ka Elvire te nozīmē kādu eksperimentētājam nepazīstamu apdzīvotu vietu vai pilsētu.)

Arī citas balsis attiecas uz eksperimentētāju. V. T. uzrunā krievu rakstnieku Iļju Grigorjeviču Ērenburgu un pārmet tam, ka tas par daudz biedrojies ar Hruščovu. Te mēs dzirdam šādas atbildes:

"Kosta, nahal! Kosti, basta! Po imekonsul Koste. Tymošč. Ich bin te Stimme. Ganz franēaise. Brāli!" (turpat:310/4)

(Krievu, itāļu, vācu, latv., franču — "Kosta, viņš ir nekauņa! Kosti, pietiek! Konsula Kostes vārdā. Ceļš. Tu esi vara. Es te esmu balss. Pavisam franciski. Brāli!" — Interesanti atzīmēt, ka balss pastiprināti pievēršas Tarsim un izturas pret viņu noraidoši. Vairākkārt tiek uzrunāts eksperimentētājs. Runātājs konstatē, ka viņš esot "tikai balss", un proti, pavisam franciska balss. Ērenburgs patiešām bija pavadījis lielu mwža daļu Parīzē un brīvi runāja franciski.)

Tagad eksperimentētājs uzrunā Margaretu P. Starpnieka balss saka:

" Vāciet! Petrauckis te. " (turpat:317) Kāda sievietes balss atkārto: "Petrauckis te." Balss tālāk jautā:

"Raudiv, vai tu? Koste, Kārlis Skalbe. Raudive, zinotni." (turpat:320)

Valērijs Tarsis uzrunā Jeļenu Ļeontjevu, senu ģimenes draudzeni. Savulaik viņš gribēja panākt J. Ļ. izbraukšanu no Krievijas uz Rietumeiropu, taču viņa negaidīti nomira ar vēzi. Jau sākumā mēs pa mikrofonu dzirdam:

"Doļa. " (turpat:323)

(Krievu — "Mans liktenis.")

V. T.: "Tu jau gribēji braukt pie mums."

"Da!" (turpat)

(Krievu —"Jā!")

Pa vidu Tarša vārdiem dzird saucam: "Jeļena!" (turpat) (Sal. Tarša komentāru 359. Ipp.) "Šveicari, paskandinoj." (turpat:330) (Latgal. — "Šveiciete, paskandini dziesmas!" — Tarša kundze ir dzimusi šveiciete. Ieraksta laikā viņa blakus istabā kopā ar Z. M. tulkoja dzejoli no krievu valodas uz vācu.) Eksperimentētājs uzrunā savu brāli Aļošu. "Ustoba Osūnā. Kur tu, Kosti? Brāls tev nasta. Nasti zvani." (turpat:331)

(Latgal. — "Istaba Asūnē. Kur tu esi, Kosti? Brālis tev ir nasta. Piezvani Nasti!" — Šis izteikums ir interesants dēļ savas piesaistes konkrētai vietai. Brālis dzīvoja un nomira Asūnē. Tā kā nacionalizācijas rezultātā viņš bija zaudējis savu īpašumu, eksperimentētājs viņu savulaik ievērojami materiāli pabalstīja. Par Nasti sauca vienu no viņa meitām.)

Ieraksta laikā studijā ienāk Z. M. un Tarša kundze. Eksperimentētājs bez vārdiem aizraida traucētājas. Dzird šādas balsis:

"Mūsu Zenti! Zapiši, Zenti! Tev liela runcele, Koste. " (turpat:332)

(Latv., krievu, vācu — "Mūsu Zenti! Pieraksti, Zenti! Tev ir liela grumba, Koste.")

Tālāk ieraksts atkal attiecas uz V. T. "Lena. Te sova. Ja budu razumeja. " (turpat:333) (Latv., krievu — "Ļena. Te viņa guļ. Es būšu gudrāka." — Ļena = laikam Jeļena Ļeontjeva.)

Turpmākās balsis attiecas uz eksperimentētāju: "Koste, Moskovskij! Bitte gnādige Frau. Te Petrauckis.

Kostja, pļāpa! Petraucka tālu. Koste, pastāsti cik tu izdodi. Jauka meitene. " (turpat:334)

(Krievu, vācu, latv. — "Koste, maskavietis! Lūdzu, cienītā kundze! Te Petrauckis. Kostja, pļāpa! Petraucka tālu. Koste, pastāsti, cik tu izdod. Jauka meitene." — Šī balss konstatē Tarša klātbūtni, kurš ieradies no Maskavas. Viņa dod iespēju runāt M. Petrauckai. Teikums, kurš attiecas uz izdevumiem, laikam gan saistāms ar M. P. interesi par taupīgu mājsaimniecību.)

"Vidim Kosti. Tja Kostja. Mēs tev par tālu. Māte." (turpat:335)

(Krievu, latgal. — "Mēs redzam Kosti. Te Kostja. Mēs tev par tālu. Māte.")

Šis partnerības ieraksts saturiski un valodas ziņā ir cieši saistīts ar uzrunātajām personām, resp., ar tām, kas piesakās.

Valērijs Tarsis: Komentārs ierakstam, kas veikts Bad Krocingenē 1967. gada 26. novembrī.

51r:277. Pasternaks atbild uz jautājumu, ko es tam uzdevu attiecībā uz viņa šķiršanos no viņa sekretāres un intīmās draudzenes Olgas Ivinskas. Mēs visi, kas labi pazinām Pasternaku, daudz diskutējām par to, pēc kura iniciatīvas šķiršanās notikusi. Pasternaks skaidri un gaiši atzīst, ka Olga no viņa attālinājusies, lai gan viņš to, tāpat kā agrāk, "karsti mīlējis" (ļubil gorjačo). Vārdus "vēl iet" es skaidroju tā, ka Pastemaka mīlestība uz Ivinsku vēl turpinās.

283 Manuprāt, šī balss jāsaprot nevis kā "pribyl tot", bet gan "prav byl tot" — "tam bija taisnība"; t.i., taisnība bija tam, kurš uzskatīja, ka Olga atraisījusies no P, kamēr es un daudzi citi domājām, ka šīs attiecības pārtraucis viņš. "Tas" bija Ērenburgs.

284. "Te ir skola" es saprotu kā Pasternaka liecību par to, ka viņpasaulē darbojas īsta skola. Atceros, kā Pasternaks reiz teica: varbūt mēs īsto patiesību uzzinām tikai pēcnāves dzīvē. "Cilvēks" es saprotu kā man adresētu atzinību; savas dzīves laikā Pasternaks uzskatīja, ka es dzīvojot īsta cilvēka dzīvi.

"Tošnota" — "nelabums", kā liekas, attiecas uz viņa mūža pēdējo dienu, kad viņš, pakļaujoties radinieku spiedienam, rakstīja nožēlas vēstuli Hruščovam.

286. "Tu guli, Tarsis"—šo es saprotu tā, ka Pasternaks — tāpat kā tagad es pats — uzskata, ka es pašlaik dzīvojot kā miegā (sapnī) — tik brīnumskaista ir mana dzīve pēc satikšanās ar Haniju un ar lieliskiem draugiem visā pasaulē.

"Dovoļno" — "pietiek!" — šis vārds sarunas gaitā mēdza bieži atskanēt no Pasternaka mutes; pats viņš tad raudzījās kaut kur tālumā, it kā pēkšņi būtu pārcēlies uz citu pasauli un apkārtējie viņu vairs neinteresētu. Man šķiet, ar to viņš domāja, ka man arī vajadzētu doties uz to pasauli, kurā viņš nodzīvoja pēdējos astoņus mūža gadus, strādādams pie "Fausta" tulkojuma, un ka viņš, tāpat kā Fausts, man gribēja atgādināt, ka man jākoncentrējas uz traģēdiju "Fausts ellē", kuru tagad rakstu.

"Labrītiņ, tu mašīnu zin" — "tu pazīsti mašīnu", vai, varbūt, mehānismu. — To es saprotu tā, ka "tu labi pazīsti tās traģēdijas mehānismu, kuru arī pats esi piedzīvojis un turpini piedzīvot".

"Priživaļščik ty!" — "Tu saldi dzīvo!" es uztveru kā sev adresētu pārmetumu, jo pats patiešām dzīvoju ļoti patīkami, kamēr mani draugi un skolnieki cieš trūkumu trimdā, nīkst cietumos un psihiatriskajās slimnīcās.

310. Acīmredzot, Ērenburgs mani tāpēc nosauca par "nahal" — "nekauņu", ka es viņam mūsu pēdējās tikšanās laikā pārmetu, ka viņš gājis pie Hruščova uz banketu. Viņa seja toreiz stipri satumsa, un viņš aizkaitināts noteica, ka ne visi cilvēki spējot bi/t tik drosmīgi, cik es. Šķiet, ka uz to attiecas arī viņa vārdi.

312.  "Ty mošč" — "Tu esi drosmīgs, stiprs."

313. Ērenburgam ļoti patika franču valoda; viņš jau arī ilgi nodzīvoja Francijā.

323. Jeļena Ļeontjeva, sena ģimenes draudzene. Viņa negaidīti nomira no vēža, nezinot, ka vispār ar to slimo. Viņa bieži mēdza teikt "doļa" — "liktenis". J. Ļ. likteņa nasta patiešām bija smaga. (Viņas vīrs, jūras kara flotes virsnieks, gāja bojā kara laikā; vienīgais dēls bērna gados nomira no tīfa. Viņa bija vientuļa un gaidīja tālākus likteņa triecienus.)

/Paraksts:/ Valērijs Tarsis

*

25. decembrī uz partnerību vērstu ierakstu veica Zenta Mauriņa. Atskanēja šādas balsis:

"Ko Zenta teic? Zentu Mauriņu!" (53g:250) Z. M. uzrunā savu mirušo draugu, mācītāju Brarenu, un saka, ka tas droši vien par viņu vairs nedomājot. "Zenta. Immer, Zenta!" (turpat:259) (Vācu — "Zenta. Vienmēr, Zenta!") "Mauriņa neguļ. " (turpat:265) "Zenta te." (turpat:268) Z. M. uzrunā savu tēvu. "Koste, Zentu! Nigra. " (turpat:269) (Sievas melno matu dēļ Dr. Mauriņš sauca viņu par "Nigru", un arī bērni viņu tā dēvēja.) "Zenti, Margarete." (turpat:273) "Te Brarens, Zenta. " (turpat:276) "Zenti, Ludvigs tja. Zenta putjom. " (turpat:277)

("Zenti, Ludvigs ir te. Zenta ceļā." — Par Ludvigu sauca ļoti tuvu ģimenes draugu, Z. M. literatūras profesoru.) "Zentu redzam. Koste, tu tas esi?" (turpat:280) Z. M. uzrunā savu mirušo sekretāri Margaretu. Kāda balss uzreiz jautā:

"Vai Zenta tu? Margareta. " (turpat:286) "Var gulēt te. " (turpat:287) "Koste mūsu." (turpat)

Z. M. uzrunā latviešu dzejnieku Jāni Ziemeļnieku, kuru viņa un eksperimentētājs labi pazina. Viņa jautā, vai J. Z. esot kopā ar viņas māsu Renāti. "Nē!" (turpat:292) "Koste tuvs. " (turpat:298) "Es pats saprotu. " (turpat:299) "Kosti, sveicināti!" (turpat) Z. M. jautā, vai viņā pusē pastāvot tautas. "Mēs Zenta, te. Bitte, es Kosti mītu. Tu, Koste, te. Es, Tante, te." (turpat:300)

(Latv., vācu — "Mēs, Zenta, te. Lūdzu, es Kosti mīlu. Tu, Koste, te. Es, tante, te." — No šī varam secināt, ka balsis bieži neatbild uz uzdotajiem jautājumiem; jau agrāk mēs saņēmām norādes, ka tās nelabprāt stāsta par apstākļiem "viņā pusē". Taču no citiem izteikumiem uzzinām, ka tur pastāv nacionalitātes. Tā M. P. bieži dēvē par "vācieti". Citas balsis sevi dēvē par latviešiem, krieviem, poļiem utt. Tāpēc šķiet,

ka balsis apzinās savu nacionalitāti.)

*

1968. gada 1. janvārī, pulksten 0.40, veicām nelielu uz partnerību vērstu ierakstu. Dalībnieki: Dr. Zenta Mauriņa, Gustavs Inhofens, Ingeborga Inhofena kundze, A. Morgen- tāleres jaunkundze un eksperimentētājs.

Eksperimentētājs vispirms uzruna savu māti. Sešas reizes tiek atkārtots:

"Koste, māte! Māte, Koste. " (53g:342) Z. M. uzrunā savu mirušo sekretāri Margaretu. Trīs reizes Zentu sauc vārdā. Tālāk dzirdam: "Grvuti tevi dabūt. " (turpat:348) I. kundze uzrunā savu tēvu Ulrihu G. "Ulrihs te. Kur māte? " (turpat:350) 1. kungs uzrunā noslepkavoto prezidentu Kenediju. "Vilks slikti! Kennedv, Kennedy. Koste, te tu?" (turpat:363/4)

Eksperimentētājs uzrunā Margaretu. Sievietes balss atbild:

"Lieber Kostja. Te dīķi. " (turpat:367) (Liebcr = mīļais, vācu) "Koste, bēgli! Grūti. " (turpat:368) "Lempi! Tekli!" (turpat)

(Acīmredzot, balss kritizē to, ka Tekla netika apsveikta Jaunajā gadā.)

A. M. uzrunā savu vecmāmiņu. Šeit mēs minam dažus piemērus no iegūtā ļoti bagātīgā materiāla: "Papi, hjālpi! Papa mu/J. " (turpat:380) (Zviedru, vācu — "Papu, palīdzi! Papum vajag.") — A. M. piezīmēja, ka vecmāmiņa, būdama vēl jauna sieviete, zaudējusi vīru, un savus piecus bērnus viņai nācies audzināt vienai.)

"Raudivi Kosti. Eiduks te! Tu, Kosta?" (turpat:384) (Pazīstamais latviešu psihoterapeits Eiduks bija ļoti ciešos draugos ar Z. M. Sal. 120. lpp.)

"Kostīte, paņem zyrgu!" — "Joj pate, prožila. " (turpat:385)

(Latv., krievu — "Kostīte, paņem zirgu!" — "Viņa jāj pati, mūžu nodzīvojusi.")

"Man maizīti. Te tu, Helga. " (turpat:386) Eksperimentētājs piezīmē, ka arī šogad neredzamās būtnes esot šeit.

"Heute auch." (turpat:389)

(Vācu — "Šodien arī.")

"Anna Tolpatsch. Tu mīli. " (turpat)

(Vācu, latv. — "Anna neveikla. Tu mīli.")

"Tante pate. "— "Patin, lūdzu. " (turpat:397)

(Latv., vācu — "Tante pati." — "Krustmāte, lūdzu.")

"Tja tjav labi. Zāles labas. " (turpat:398)

(Latgal. — "Te tev ir labi. Zāles labas.")

"Koste naktī. Tādēļ slikti. " (turpat)

"Māt, te nesapūlas. " (turpat)

*

Partnerības ieraksti tieši atspoguļo mijiedarbību starp teikto un repliku, starp jautājumu un atbildi, starp simpātiju un antipātiju. Tajos viegli uztverams, ka mēs te sastopamies ar atsevišķu pasauli, kam ir sava neatkarība un pašai savi likumi, kurus mēs no savas eksistences ietvariem spējam aptvert tikai ar grūtībām.

Šie jautājumi nav atrisināmi dažu dienu laikā. Mēs varam apdomāt un pētīt; tas ir mūsu uzdevums, kurš spēj paplašināt mūsu šauro cilvēcisko eksistenci un iesniedzas tajā pasaulē, kura mums paveras kā "balsu pasaule".

Viens ir skaidrs jau tagad: ar šo fenomenu mēs esam caurlauzuši savas esības aprobežotību, un neziņas mūrī ir izsists robs. Iznāk, ka nāve tātad nav nekas galīgs, bet gan sava veida "pārbrauktuve", kā to apzīmē pašas balsis. No šajā grāmatā atainotajiem motīviem mēs varam izveidot sev priekšstatu par to, kā izskatās "otrā krastā:", kuru mēs sasniegsim pēc nāves. Tur nevalda miers un svētlaime, bet gan sarežģīta garīgā dzīve, kur katrs jūt un rīkojas tā, kā jau iesācis šeit uz Zemes. Varbūt pienāks diena, kad mēs starp abām pasaulēm ierīkosim "telefona sakarus", par kādiem sapņoja pazīstamais angļu fiziķis un parapsihologs Olivers Lodžs. Šo nodaļu es gribētu noslēgt ar šī dižā zinātnieka vārdiem: "Mēs nedzīvojam, lai mirtu. Mēs esam vēl jauni, mūsu zināšanas par Visuma noslēpumiem — vēl nenobriedušas, un, pirms cilvēki spēs aptvert dzīves mīklu, paies vēl ne viens vien gadsimts."

noslēgums

Iepriekšējās nodaļās ir atspoguļoti fakti. Tie ir zinātniski garantēti tiktāl, ciktāl to vispār iespējams teikt par eksperimentālās parapsiholoģijas jomā tik neparasta un pirmreizēja pētījuma rezultātiem.

Līdztekus balsu paustā satura un eksperimentu rezultātu attēlojumam šajā grāmatā parādās tādi jautājumi, kas ved uz nesamierināmām viedokļu atšķirībām attiecībā uz neapzinātā jēdzienu, kurš pēc Freida un Junga teorijas ir polārs pretstats visam apzinātajam. Šī pieredzei svešā hipotēze var apgrūtināt un pat padarīt neiespējamu šī pētījuma rezultātu skaidrojumu. Akustiski un Fizikāli uztveramu fenomenu nevar izskaidrot ar subjektīvu teoriju. Balsis-būtnes tādā veidā, kā tās parādās ar magnetofona starpniecību, ir atkārtojama realitāte, kas ar objektīvas noklausīšanās metodes palīdzību pieejama katram. Kā zināms, induktīvās pētniecības metodes būtība ir: no atsevišķu konkrētu gadījumu novērošanas virzīties uz tos visus apvienojošas abstraktas likumsakarības formulēšanu. Turpretim neapzinātā teorijas piekritēji vispirms raugās uz teoriju, kuru mēģina pamatot ar piemēriem. Šādi rīkojoties, pastāv risks nonākt pie pavisam juceklīgām hipotēzēm.

Balsis pētot, es acu, resp. ausu, priekšā turēju akustiski apliecināmo fenomenu. Līdzstrādnieku iegūtie rezultāti garantē fenomena eksistenci. Ari lasītājs—ja vien par katru cenu neturēsies pie gatavām teorijām —, vadoties pēc faktiem, varēs nonākt pie tie pašiem slēdzieniem kā pētnieks un viņa līdzstrādnieki. Mēs šajā gadījumā sastopamies ar jaunu, autonomu, mums pilnīgi nepazīstamu pasauli.

Pētniecības nākamā fāze ir diskusija par fenomena izcelsmi. Šajā grāmatā aprakstītajiem faktiem jāpalīdz lasītājam nonākt pie pašam sava, patstāvīga sprieduma. Galvenokārt vajadzētu piesargāties no tādu cilvēcisku faktoru nepilnībām kā dzirde, izšķirtspēja, koncentrācija, tālāk — no objektivitātes tn/kuma jau gatavu principu dēļ. Sīva pretošanās ne tikai aptumšo cilvēka objektivitāti, bet arī vājina viņa spēju saskatīt un pētīt faktus. Kopš balsu pētniecības paša sākuma autors ir centies izslēgt jebkādu aizspriedumainu teoretizēšanu.

No balsu fenomena konfrontācijas ar cilvēka uztveri rodas šādi diskutējamie jautājumi:

1. Subjektīvas projekcijas uz trokšņu kulises fona.

Šo iebildumu mēs kā aplamu pieņēmumu varam atmest, pamatojoties uz balsu akustiski objektīvo dzirdamību. Subjektīvu projekciju izslēdz atkārtošanas metode, kad balsi pārkopē no vienas magnētiskās lentes uz citu un atkārto tik ilgi, ka ikviens var balss teikto konstatēt pēc fonēmām un vēlāk tajā saprast jēdzīgu vārdu secību.

2.    Radio ierakstu gadījumā pastāv risks, ka dažādu raidītāju viļņi varētu darboties kā "balsu avoti".

Šo iespēju izslēdz tas, ka balsu fenomenu definē nemainīgas pazīmes: runas un valodas īpatnības, ritmisks skandējums, toņa augstums. Taču galvenokārt šeit atkārtoti jānorāda uz izteikumu saturu: eksperimentētājs vai viņa līdzstrādnieki tiek saukti vārdā; norādes uz pēcnāves situācijām; atmiņas par notikumiem, kas risinājušies dzīves laikā; sava vārda atkārtota nosaukšana; īsāk sakot — balsu izturēšanās ļauj mums saskatīt balsu-būtņu individualitāti un konstatēt partnerību. Daudzvalodu teikumus saka viena un tā pati balss. Mikrofona un radio ierakstos balsu patstāvība un attiecība pret mums fiksēta dialogos:

"Raudiv, skāl! Te mirušie!" (Amg: 170)

(Teikums sastāv no zviedru un latviešu valodas, un to saka viena un tā pati balss. Latv.: "Raudiv, prozīt! Te mirušie!")

Vai arī: "Weg, Raudive, šlipsi! Mēs cīnāmies! Raudive, tutol." (46g:490/l)

(Arī šo teikumu izsaka viena vienīga balss, un tas sastāv no vairākām valodām: vācu, latviešu un latgaliešu. Latv.: "Prom, Raudive, šlipsi! Mēs cīnāmies! Raudive, tu esi tālu.")

3.  Jautājums par balsu izcelsmi: balsis kā neapzinātā produkts.

Šī hipotēze, teorētiskās parapsiholoģijas mantojums, ir liels kavēklis balsu fenomena izpratnei. Tā nosaka cilvēka dalījumu divās daļās: apzinātajā un neapzinātajā, normālajā un nenormālajā, vienkāršajā un sarežģītajā, un caur šo dalījumu vēršas pret cilvēku kā relācijas likumsakarību. Šī dalījuma ideja laidusi dziļas saknes parapsiholoģiskajā pētniecībā. Pat laji bieži lieto jēdzienu "neapzinātais" vai "zemapziņa", lai gan sabiedrībai tas ir neskaidrs un nesaprotams.

Junga terminoloģijā varētu šeit aprakstītos pētniecības rezultātus rezumēt tā, ka te runa par neapzinātā ielaušanos, vai, citiem vārdiem, par pārapzinātā sfēras ielaušanos cilvēciskajā sfērā, resp. apzinātajā.

4. Jautājums par attiecību starp balsu pasauli un cilvēku pasauli.

Pēc ieskata empīriskajos eksperimentu rezultātos mēs kā teorētisku pamatojumu varam piesaistīt relācijas mācību, kura pauž, ka nav "lietu sevī", bet gan, ka tās kā tādas sevi uztur tikai caur relāciju. Tā tad nav arī "cilvēka sevī". Izsakoties maksimāli skaidri: šo pasauli saprast un izzināt mēs varam tikai tās attiecībā jeb relācijā pret kādu citu pasauli; kurpretim šīs pasaules apli/košana "ārpus iekavām", resp. ārpus citas pasaules, nozīmē iestrēgšanu cilvēciskā egocentrisma strupceļā. Tā subjektīvi psiholoģiskajai hipotēzei oponē objektīvā relācijas hipotēze. Pētot cilvēku, pēdējā kā priekšnoteikumu izvirza jautājumu pēc relācijas, kura dara iespējamu cilvēku kā tādu. Lai atrastu kopsaucēju ar balsu faktiem, cilvēkam jāsaprot, ka viņš jau te uz Zemes ir daļa no balsīm-būtnēm, un ka viņš nes sevī iespēju nāves griežos sazināties ar saviem Zemes draugiem. Bijību prasoši dabas likumi likti pamatā atziņai, ka balsu parādīšanās liecina par mūsu dvēseles spēku, kurš cauri jutekliskām izmaiņām briest, gatavojoties pārjutekliskai eksistencei. Tātad nāve nav mūsu dvēseliskās eksistences gala stacija, bet gan pāreja uz jaunu tapšanu, uz plūstošu eksistenci, kas nekad nevar būt galīga. Balstoties uz šī pētījuma rezultātiem, mēs varam pieņemt, ka mūsu dvēselei piemīt tādi spēki, kas nāves griežos noturas kā kaut kas augstāks, kā patiesi eksistējošs pasaules process. Balsu fenomenu izmantojot par pierādījumu, cilvēkā atkal varētu pamodināt Dieva un svētuma maņu. Šis fenomens ir tādas dabas, ka iesniedzas mūsu dvēseles dzīves pašos dziļākajos slāņos.

Taču visvairāk balsu fenomens mūs šeit interesē kā dabas fakts, kuru mēs varam dzirdēt ar magnetofona palīdzību un saturiski saprast. Jautājumu par to, no kādiem krastiem šis fenomens ierodas pie mums, pagaidām nav iespējams atbildēt. Balsu fenomens ir radījis jaunu parapsiholoģisku situāciju. Kā mēs ar to tiksim galā, ir atkarīgs no mūsu gatavības pētīt šo fenomenu uz plašākas bāzes.

Tas ir fakts, ka cilvēki bieži nedzird to, ko negrib dzirdēt. Garīgā situācija līdzinās tai, kura iestājās, kad Galilejs veica savu astronomisko atklājumu, ko toreizējās baznīcas autoritātes pasludināja par "viltus astronomiju". Viņa jaunajai pasaules ainai tika piekarināta "maldu" birka. Baznīcas autoritātes liedzās skatīties uz zvaigžņotajām debesīm caur Galileja teleskopu. Arī balsu fenomens satricina mūsdienu pasaules ainu. Kā redzams dokumentācijā, balsu fenomena īstenība ir objektīvi fiksēta simtiem eksperimentu rezultātā.

perspektīva

Jebkuram skaidrojumam un inteipretācijai vajadzētu nākt tikai pēc pieredzes. Skaidrojuma mēģinājumi, kas nebalstās uz fenomena pamatīgu izpēti, neizbēgami uzskatāmi par brīvu viedokļu mistrojumu.

Mūsu zināšanas par cilvēku kā psihisku parādību ir trūcīgas. Piemēram, mēs nezinām, kādā veidā mūsu smadzenēs rodas domas un jūtas. Ir cietuši neveiksmi mēģinājumi mehāniski vai automātistiski skaidrot telepātiju, gaišredzību, tele- kinēzi, materializācijas un dematerializācijas fenomenus un rast tiem materiālistisku kopsaucēju.

Parapsiholoģiskie fenomeni ir pretrunā ar mūsdienu zinātnisko pasaules aprakstu. Taču šī pretruna nekādi nav pārvarama noliedzot, bet gan tikai pacietīgi pētot. Galvenokārt mums būtu jārevidē daži novecojuši priekšstati par laiku un telpu, par neapzināto un animismu. Balsu fenomens sniedzas ārpus trīsdimensiju pasaules ainas. Tas norāda uz jaunu dimensiju: uz pāresamības sfēru. Šī balsu pasaules dimensija atver logu uz jaunu īstenību: mēs šajā pasaulē ierodamies un to atkal atstājam; taču garīgā dzīve robežu nepazīst, tāpēc nāve būtu uzskatāma par pāreju.

Mūsu pasaule, ko spējam aptvert ar savām maņām un abstrakto domāšanu, ir ierobežota. Mēs dibināti meklējam tās pamatu. Jāpieņem, ka šī trīsdimensiju pasaule ir "ieguldīta" ceturtajā dimensijā. Te nu rodas kardinālais jautājums: vai modernā zinātne uzdrošināsies veikt lēcienu no fizikas uz metafiziku?

Balsu fenomens relativizē nāvi un padara cilvēku par četrdimensiju būtni.

Tas, ka balsis ainā uz mums, ir akustiski fizikāls fakts. Fenomens ir atkārtojams, un to ikviens var objektīvi dzirdēt. Pagaidām nav fizikāla izskaidrojuma tam, kādā veidā balsis parādās magnētiskajā lentē. Balsis pēc daudzām nemainīgām pazīmēm atšķiras no mums piemītošās īpatnās cilvēka balss.

Balsu būtnes prasa no mums koncentrāciju un garīgo enerģiju; šķiet, ka tikai pie šī noteikuma vispār iespējams nodibināt "kontaktu" (ko tās bieži apzīmē kā "tiltu"). Grūti pateikt, kur īsti slēpjas šīs cilvēka "paranormālās spējas". Mēs varam pieņemt, ka mūsu fiziskais ķermenis atrodas relācijā pret garīgo ķermeni ("para"-ķermeni). Taču šī relācija atrodas ārpus visām mums pazīstamajām fiziskajām realitātēm. Te aina neizbēgami ir par kādu garīgu orgānu, kas mūs informē ne tikai par lietām, kuras saistītas ar mūsu juteklisko uztveri, bet arī par psihiskiem notikumiem, ko neierobežo ne laiks, ne telpa. Šī orgāna darbība izpaužas telepātijā, gaišredzībā, paredzēšanā, telekinēzē, materializācijas fenomenos. Tātad cilvēka dvēselei piemīt spējas, kuras mēģina zinātniski pamatot tikai kopš apmēram divdesmit gadiem. Mūsu dvēseles pasaulē vēl ir daudzi "baltie plankumi", kas mums jāatklāj un jāpierāda kā jaunas realitātes.

Šajā gramata "aprakstītie eksperimenti nostiprina to faktu, ka balsu fenomens — arī ņemot vērā cilvēka dvēseles augstāk minētās īpatnības — nav animistiski izskaidrojams. Tas gan parādās sadarbībā ar mūsu psihi, taču mēs to sastopam suverēnā akustiskā tēlā, un tas uzrāda savu specifisko eksistenci. Kaut gan mums vēl trūkst precīzāku zināšanu par balsu būtību, taču sniegtā informācija dod mums pārliecību par dvēseles pēcnāves eksistenci.

Krievu parapsihologs L. L. Vasiļjevs, nozīmīgs tclepātijas pētnieks, savā grāmatā "Telepātijā" 1962. gadā raksta:

"Zinātne nonāks nesalīdzināmi tālāk, kad galīgi atteiksies no elektromagnētiskās hipotēzes domu pārraidīšanas skaidrojumā. Saprotams, ka tad radīsies jautājums par augsti organizētas matērijas radīšanu — smadzeņu matērijas, vēl nepazīstama faktora, kurš — kā nākas pieņemt — pēc savas dabas ir enerģētisks. Šeit mēs jau varam norādīt uz divām raksturīgām tā īpatnībām: izplatīšanos ļoti lielos attālumos un izlaušanos caur jebkādiem šķēršļiem. Šīs īpašības piemīt elementa neitrīno elementārdaļiņām, kā arī gravitācijai, taču nekas neliecina par to, ka šie faktori būtu kaut kā saistīti ar smadzeņu darbību. Tātad mums jāmeklē kaut kas cits, kaut kas jauns."

Balsu fenomens ir kaut kas jauns, tāpēc mums jāuzsāk jauni, vēl nekad neieti ceļi uz to mērķi, uz kuru norāda balsis: mūsu dvēsele pēc nāves eksistē un pati sevi pilnā mērā apzinās.

dokumentācija

Fizikas profesors Aleksis Šneiders (Sanktgallena)

Balsu fenomena pētījums

Priekšmets: 1968. gadā no 3. līdz 6. janvārim es pie Konstantina Raudives divos "partnerības eksperimentos" pētīju ieraksta tehniku un balsu fenomena noklausīšanos. Pirms tam es pārbaudīju dažus simtus kopētu balsu, lai pieradinātu pie tām dzirdi un iegūtu pārskatu pār pausto saturu. Pie viena es pārliecinājos ari par nevainojamo eksperimentēšanas tehniku.

Saturs: Atskaņojot vēl nekopētu lenti, uzmanību pievēršu daļēji neatpazīstamu un neskaidru, un daļēji — pēc skanējuma un satura ļoti labi izšķiramu balsu jūklis. Rodas iespaids, ka runā liels personu skaits, kuras gan ir puslīdz disciplinētas, tomēr steidzīgi runā cita caur citu. Ja klausītājs vēl ņem vērā izteikumu tiešo atsaukšanos uz klātesošajiem, tad nonāk pie pārliecības, ka viņu uzrunā autonomas inteliģentas būtnes. (Es varētu minēt piemērus, kas līdzinās grāmatā iekļautajiem.) Piesardzīgi formulējot, dažām no tām ir cieša saistība ar mirušiem cilvēkiem.

Tehniskā problēma: Tehniskais risinājums vēl ir bērna autiņos. Kontaktiem tiek izmantoti mazumtirdzniecībā pieejamie radio un magnetofoni. Tāpēc saprotams, ka signāli ir vāji, un nepieciešams ļoti daudz vingrinājumu un pacietības, lai balsis saklausītu. Tāpēc, strādājot patstāvīgi, vajadzīgs ilgāks laiks, līdz balsis vispār sadzird. Radioierakstos lielākoties parādās raidītāju interference. Dzirdamie interferences trokšņi satur balsis. Analizējot saturu, viegli saprotamais tūlīt un viennozīmīgi izrādās aplams.

Nav droši pasakāms, vai kāds spētu balsis sadzirdēt uzreiz, jo vēstījumu modulācija uz attiecīgā viļņa — lielākoties ar starpnieka vai mūs uzrunājošo būtņu pašu palīdzību — notiek caur tīši gribētu, mums pagaidām neizprotamu procesu.

Pētījumi nākotnē: Būtu bezjēdzīgi censties iegūt "objektīvākus" rezultātus, piemēram, ar oscilogrāfa palīdzību. Signālu esamību uzrāda arī radio un magnetofona maģiskā acs. Taču balsu analīzi ar dzirdi iespējams veikt daudz labāk nekā ar oscilogrammām. Arī eksperimenta situācijas jebkura cita tehniska saasināšana ar nolūku izslēgt māņus man šķiet nevajadzīga. Autora veiktie eksaktie tekstu pētījumi ir vislabākais pierādījums fenomena īstumam.

Turpretim radio uztveršanas nosacījumu uzlabošana varētu noklausīšanos ievērojami atvieglot, piemēram, ja balsis vienmēr dzirdētu uz viena un tā paša trokšņu fona, un trokšņa distanci varētu palielināt.

Fizikālā problēma: Zinātniski tehniskā attīstība ļoti daudzos gadījumos ir norisinājusies tā, ka vispirms tika empīriski atklāts vienkāršs tehnisks process, pēc tam zinātne to apšaubīja, kamēr neapstrīdamo faktu dēļ bija spiesta jauno procesu atzīt un integrēt. (Piemēram, fonogrāfs, lidmašīna utt.)

Līdzīgi arī balsu fenomena gadījumā Fizikai jāizskaidro empīrisks, rūpīgi savākts materiāls, kura pārpilnība un pierādījumu spēks ir neparasts paranormāliem fenomeniem. Pēdējo desmitgadu laikā fiziķi sākuši uzmanīgāk noraidīt negaidītus rezultātus: fizikālo pētījumu šaurākajā ietvarā pētnieki sastapušies ar daudzām likumsakarībām, kuru neaptveramība sabiedrību nešokē varbūt tikai tāpēc, ka tās ir vai nu par maz pazīstamas, vai arī tikusi veicināta tikai pētījumu tehniskā pielietošana.

Fizikai kā zinātnei nāksies iegūtos rezultātus sakārtot pēc savstarpēji nepretrunīgām likumsakarībām, un fenomenu noliegšana tāpēc, ka nav izskaidrojuma to saturam, būtu nezinātniska, jo atrastos ārpus fizikas kompetences.

Pirmajā posmā jāparāda, ka šos kontaktus iespējams saskaņot ar būtiskajiem fizikas likumiem. Otrs posms, kurš vēl atrodas tālā nākotnē, būtu pasaules ainas zinātniska paplašināšana. To pieprasa līdz šim nesasniegtās un līdz ar to — neizpētītās pasaules.

Piezīmes attiecībā uz pirmo soli: Nepieciešams, lai līdz magnetofonam vai radio nonāktu tādi viļņi, kas vai nu paši pieder elektromagnētisko viļņu grupai (tātad radioviļņi, siltuma, gaismas, rentgena stari), vai kas izraisa sekundāru elektromagnētisku iedarbību. Abas iespējas ir pieļaujamas; to noliegšana, sīkāk neizpētot, piemēram, enerģētiskās likumsakarības, ir neiespējama tāpēc vien, ka enerģijas, kas piedalās procesā, ir ārkārtīgi niecīgas.

Diskutējot par šīm iespējām, nedrīkst aizmirst, ka mēs maz zinām par elektromagnētiskajiem viļņiem. Ikviens fundamentāls pētījums līdz šim tos padarījis aizvien mīklainākus, kaut arī, no otras puses, ir ļoti labi zināma to iedarbība uz matēriju, un šie viļņi tiek tehniski izmantoti. Piemēram, kad mūsu virzienā krīt gaismas stars, tad gaismai pašai vairs nepastāv telpa un laiks: elektromagnētiskajam starojumam emisija un absorbcija notiek vienā un tai pašā vietā un laikā, kaut gan, no mūsu viedokļa raugoties, lieli attālumi tiek pārvarēti ilgos laika periodos (Einšteina relativitātes teorija). Šodien arī vairs netiek apšaubīta citu, no līdz šim pazīstamajiem, atšķirīgu enerģijas formu un starojumu pastāvēšanas iespēja. Vai tādi ir vai nav, to izšķirs vienīgi pieredze.

Kamēr runātu informāciju mēs parasti nododam tālāk ar runas orgānu izraisīto gaisa spiediena svārstību palīdzību, mūsdienās balsis bez problēmām var radīt ar elektronisku aparātu palīdzību. (Sūri nopūloties, varētu arī, piemēram, magnētisko lenti ārpus aparāta magnetizēt tā, lai pēc tam uz tās būtu jebkādas valodas skaņas.) Pagaidām noteikti drīkst atstāt atklātu jautājumu par to, vai citas saprātīgas būtnes spēj, līdzīgi tam, kā mēs veicam balsenes inervāciju, nepastarpināti modelēt elektromagnētisko starojumu.

Pagaidām no fizikas puses nav ieraugāmas nekādas ar balsu fenomenu saistītas pretrunas. No otras puses, fiziķi ar interesi gaidīs turpmākos pētījumus, jo īpaši tāpēc, ka tie paplašinās arī mūsu priekšstatus par elektromagnētisko starojumu.

A. Sneiders,

Šveices Federālās Tehniskās augstskolas Dipl.-El.-Ing.

Fizikas profesors, Sanktgallena

Fizikas profesors Aleksis SNEIDERS (Sanktgallcna)

Priekšlikumi aparatūras izmaiņām [2]

Radio balsis parādās biežāk un izpaužas spēcīgāk nekā mikrofona balsis. To dzirdamību turpretim bieži samazina pavadošie trokšņi. Lai tos reducētu, gribu piedāvāt šādas divas metodes:

"Mērraidītāja metode"

Ar mazjaudas raidītāju tiek radīta neatkarīga nesošā frekvence. Vienkāršības labad šim nolūkam var izmantot mērraidītāju, kuru tieši savieno ar radio antenas ligzdu ar īsu stiepļu gabalu palīdzību. Ieraksts notiek līdzšinējā veidā, taču rezultātā trokšņu fons ir vienmērīgāks un ieraksts nav atkarigs no gadījuma faktoriem, kas saistīti ar raidstacijas izvēli.

"

Diodes metode"

Radiouztvērējā vēlamo raidītāju atdala no pārējiem, izvēloties frekvenci zināmā svārstību diapazonā. Attiecībā uz balsu fenomenu tas drīzāk vērtējams kā trūkums, jo tādā veidā komunikācija piespiedu kārtā notiek tikai uz eksperimentētāja izvēlētās frekvences. Zināmos apstākļos tas nozīmē kontakta iespēju ierobežošanu.

Tātad redzam, ka nāktu par labu, ja magnetofona ieejā tieši ievadītu iztaisnotu visu radioviļņu kopumu, kas ir eksperimenta telpā.

Istabā esošos radioviļņus uztver ar īsu antenu, iztaisno ar germānija diodes palīdzību un — tālāk nepastiprinot — ievada magnetofona radio ieejā. Šādi principā tiek vienlīdz labi uztvertas un demodulētas visas frekvences (aptuveni — vidējie viļņi, garie viļņi, garie īsviļņi), t.i., valoda vai mūzika, ko transportē viļņi, tiek noņemta vienlaicīgi no visiem pieejamajiem viļņiem. (Nelielā selekcija, ko izraisa pastāvošās induktivitātes un kapacitātes, ir neizbēgama.)

Šādi rīkojoties, rodas tikai ļoti vājš trokšņu fons, kas ceļas no stiprāko netālo radioraidītāju viļņu maisījuma; to var ietekmēt, mainot antenas garumu. Ieraksts jānoregulē tā, lai arī pie magnetofona maksimāla skaļuma šis viļņu maisījums tikpat kā nebūtu dzirdams. Turpretim būtnes, kas atrodas istabā, ir antenas tuvumā; ar īso antenu varēu pietikt, lai uztvertu balsu viļņus.

Ar precīzas analīzes palīdzību pierādīt, ka balsis, kuras skaidri atdalās no fona, nepieder kādai radioprogrammai, paliek eksperimentētāja ziņā. Jāpiebilst, ka raidstacijas, kas atrodas ļoti tālu (raida svešvalodās), ar šo vienkāršo augstfrekvences pakāpi uztvert — it īpaši dienas laikā — ir apriori neiespējami.

A. Šneiders,

Šveices Federālās Tehniskās augstskolas Dipl.-El.-Ing.,

fizikas profesors

Dr. Teo Lohers, "Parapsiholoģijas apvienības" prezidents un "Parapsiholoģijas Biļetena" izdevējs, Bīle, Šveice.

Komentārs par balsu fenomenu

Ar šo es apstiprinu, ka 1967. gada 30. jūnijā Bīlē un 1968. gada 10./11. janvārī Bad Krocingenē pētīju šo balsu fenomenu un esmu pārliecināts par tā īstumu. Nedaudzās ieraksta vietās es labi spēju saprast atsevišķus vārdus, turpretim balsu vairākums manai netrenētajai dzirdei bija par klusu un neskaidru. No otras puses, nav šaubu, ka te runa ir par cilvēku balsīm, kaut arī šo balsu vairākums arī trenētiem klausītājiem piedāvā atšķirīgas interpretācijas iespējas.

Šo balsu tūkstošu ierakstīšana un analīze divarpus gadu laikā ir prasījusi kolosālu izturību un mīlestību uz šo lietu. Par to es gribētu Konstantinam Raudivem izteikt savu nedalītu, dziļu cieņu. īpašas uzslavas vērta ir viņa izveidotā noklausīšanās metode, pēc kuras lentē runātais teksts tiek daudzreiz atkārtots.

Apspriežoties ar diviem elektroinženieriem no Šveices Federālās Tehniskās augstskolas, es noskaidroju, ka, ja vien tā nav tīša krāpšana, tad šo fenomenu nav iespējams izskaidrot ar tehniskiem procesiem. No iespējamām elektromagnētiskām ietekmēm minamas šādas:

1.    Zemfrekvences viļņi nokļūst uz magnetofona galviņas vai tā pastiprinātājā un

2.   Zemfrekvences viļņi nokļūst radio pastiprinātāja zemo frekvenču daļā (tā saucamā "mikrofonija") praktiski iespējama tikai lampu radiouztvērējos).

1. un 2. prasa ļoti lielu raidītāja enerģiju, resp., ļoti mazu attālumu starp raidītāja antenu un uztvērēju.

3.   Augstfrekvences viļņi nokļūst radioaparāta ieejas pastiprinātājā, ar — pie zināmiem nosacījumiem — ārkārtīgi niecīgu enerģiju.

4.  Tehniski pieļaujams, ka augstfrekvences viļņi tieši iedarbojas arī uz magnetofona un radio zemfrekvences pastiprinātājiem; tad rezultāts būtu — ļoti vājas balsis.

Šīs četras ietekmes var izraisīt tikai raidītājs ar antenu. Fenomenu nevar izskaidrot ne ar lietotas magnētiskās lentes nepilnīgu izdzēšanu, ne ar statiskajiem nospiedumiem ierakstītā lentē. Minētie elektroinženieri piedāvā:

a)  vajadzētu pārbaudīt visas svārstības, kuras ieraksta laikā ir istabā, it īpaši zemfrekvences viļņus.

b)  ierakstu vajadzētu veikt ar vairākiem magnetofoniem vienlaikus.

c)   ierakstus cita starpā vajadzētu veikt arī Faradeja krātiņā, gan ar, gan bez apkalpojošās personas.

d)  ar oscilogrāfu ierakstītās balsis būtu jānofotografē un jāanalizē.

Attiecībā uz citiem skaidrojuma mēģinājumiem sakāms lūk, kas:

1.        Halucinācijas, respektīvi, kolektīvās halucinācijas tēze attiecībā uz šo fenomenu, ko var no vienas magnētiskās lentes pārrakstīt uz citu, ir pilnīgi nevietā.

2. Neapzinātais: Nav īsti iedomājams, kā neapzinātais bez raidītājiekārtas palīdzības varētu radīt tieši šādas elektromagnētiskās svārstības, kuras, attiecīgā magnetofona resp. radio uztvertas, rezultātā dotu cilvēka balss teiktus atsevišķus vārdus. Idejai par to, ka Dr. R. neapzinātā "personības daļas" varētu raidīt šīs balsis daudzu dažādu frekvenču radioviļņu formā, nav ne mazākā pamata. Tomēr sniegsim šeit vielu pārdomām:

a)    Eksperimentētāja daudzvalodībai atbilst balsu daudzvalodīgie izteikumi.

b)   Eksperimentētājam runājot vāciski, viņš reizēm sajauc vai pārveido vārdus — šķiet, ka tam atbilst kaut kas līdzīgs balsu runā.

c)   Mūsu neapzinātais mēdz izteikties simboliski (piemēram, sapņos), un tāpat arī, kā rādās, to bieži dara balsis — tas redzams daudzos piemēros.

No šiem trīs apsvērumiem izriet, ka radio balsis atrodas zināmā, mums nesaprotamā sakarā ar eksperimentētāja neapzināto. Taču diez vai drīkstētu no tā secināt, ka viņa neapzinātā spēki spēj vairāk vai mazāk jēdzīgā veidā salikt kopā aktuālo paužamo saturu un to — radioviļņos pārveidotu — pārnest uz viņa radio vai magnētisko lenti.

3. Māņu gari: Apsvērumi 2 a, b un c liek pieņemt, ka māņu gari (ētiski un inteliģences ziņā zemu stāvošas, bet telepātiski apdāvinātas būtnes) varētu lasīt viņa domas, tad pieslēgties viņa atmiņai, pasmelties tās satura elementus un savienot tos daudzvalodīgā atbildē vai izteikumā. Saturs man lielākoties šķiet visnotaļ trūcīgs, pielāgots jautājumiem, neadekvāts attiecīgajiem mirušajiem. Jautājums par to, kā šādas būtnes spēj savu atbildi pārraidīt uz radio, paliek atklāts arī šeit.

Šo tezi atbalsta bagatiga pieredze, kas gūta no mediju izteikumiem transā un no vairākiem rakstošajiem medijiem. Arī tur izskatās, ka krāpnieciskas būtnes uzdodas par zināmiem mirušajiem, pie kam tās bieži prot atdarināt attiecīgās personas balsi un paradumus. Tām īpaši patīk uzdoties par slavenām personībām, tādām kā Gēte, Čerčils, Napoleons utt., un tas taču tā ir arī šo balsu gadījumā. Dīvaini jau tas ir, kad daudzi slaveni vīri izsakās tādu valodu vārdiem, kas dzīves laikā viņiem bijušas pilnīgi svešas. Visvairāk pārstāvēta ir eksperimentētāja dzimtā latviešu valoda. Arī balsu atdarināšanas pamatā var būt telepātiska attiecīgo elementu pasmelšanās, jo cilvēka dzirdes atmiņā ir atrodami arī tie. Domājams, ka šādi māņu gari "pasmeltos" pat no aizgājēju psihiskajām atliekām (atmiņas kompleksiem).

4. Attiecīgie nelaiķi: Tikpat saprotams ir pieņēmams, ka runā paši uzrunātie vai vismaz agrāk pazītie nelaiķi. Balsis bieži pievēršas notiekošajām sarunām un uzdotajiem jautājumiem.

Pieļaujot, ka mirušie medija klātbūtnē pārvalda tiešās balss tehniku (veic izteikumus ar konstruētu smalkās matērijas runas instrumentu palīdzību?), būtu arī pieļaujams, ka viņi spēj konstruēt smalkās matērijas raidītājus. Šo domu gaitu mēs balstām uz izteikumiem, ko mediji veikuši transa stāvoklī. Lai kā, taču šeit mēs vēl pilnīgi taustāmies pa tumsu. No Dr. R. pieredzes un no manis paša apsvērumiem izsecināms daudz kas, taču tas neietilpst šīs nodaļas ietvaros — domāju tam vēlāk veltīt publikāciju "Parapsiholoģijas biļetenā". Daži priekšlikumi varētu skanēt šādi:

a)  Eksperimentiem vajadzētu notikt arī apdāvināta gaišredzības medija klātbūtnē. Iespējams, ka interesantus rezultātus sniegtu arī vienlaicīgi automātiskā raksta, svārsta un tiptoloģijas seansi.

b)  Vēlāk vajadzētu publicēt arī citu uzticamu pētnieku veiktos eksperimentus un to zinātniskos rezultātus.

c)  īpaši vērtīgi būtu statistiski izvērtēt dažādu trenētu klausītāju, kuri kādu ierakstu būtu interpretējuši neatkarīgi cits no cita, veiktās balsu analīzes salīdzinājumu. Izvērtējums būtu jāveic kādai neatkarīgai instancei.

Es nonācu pie pārliecības, ka šis fenomens, lai kā to skaidrotu, ir tālejoši svarīgs mūsu pasaules ainai un priekšstatam par cilvēku. Nākotnē ar to vajadzētu nopietni nodarboties lielākam skaitam universitāšu pētnieku.

Cerēsim, ka šī grāmata radīs sev pienākošos ievērību arī zinātnes pasaulē.

Te es vēlos vēlreiz sirsnīgi pateikties Konstantinam Raudivem par viņa gatavību iepazīstināt mani tuvāk ar šo mīklaino fenomenu un ar savu pētniecisko darbību.

/Paraksts:/ Dr. phil. Teo Lohers

Apstiprinājums Nr. 2

Kārlis LĪDUMS, būvuzņēmējs (Edvārdstauna, Austrālija)

Man, Kārlim Līdumam, 1966. gada augustā bija izdevība būt klāt balsu pētniecības eksperimentos un piedalīties ierakstos. Balsis, ko eksperimentētājs citē savā ziņojumā, es esmu dzirdējis un patstāvīgi verificējis. Magnētiskajā lentē fiksēto izteikumu saturs viennozīmīgi atbilst īstenībai. Mani sevišķi iespaidoja tas, ka tika nosaukti manu draugu Hatona un Hārvija vārdi, kā arī tas, ka parādījās manu mirušo vecāku balsis. Interesanta ir arī sievietes balss "Esi parītu te. Mana sirds tev kalpo. Kostja, pažēlo manu dēlu." Vēl uz mani atstāja sevišķu iespaidu šis teikums: "Mēs tevi mīlam, Kārli! Paliec pie Kosti! Paldies! Mēs pateicamies Zentai Mauriņai."— Ierakstu veica un noklausījās manā klātbūtnē. Man radās iespaids, ka tā ir īstenība — balsis skan tik reāli un pazīstami.

/Paraksts:/ K. Līdums 12.6.1967.

Apstiprinājums Nr. 3

Katarīna NĀGERA kundze (Cīrihe) Izraksts no vēstules autoram: "Vēstulē, ko rakstīju 1966. gada 18. jūlijā, es paziņoju Jums to cilvēku novērojumus, kas piedalījās Jūsu "balsu

eksperimentos'1 mūsu namā Hengerštrāsē 127, Cīrihē. Visu toreiz klātesošo un to starpā, kam 1967. gada 15. un 16. aprīlī bija ļauts būt klāt arī Jūsu namā, Rēmervegā 9, Bad Krocinge- nē, valda tālejoša vienprātība. Kā priekšnoteikumu balsu fenomenam, kuru mēs visi labi dzirdējām un sapratām, viņi pieņem Jums piemītošas medija spējas; tātad neapzinātā hipotēzi. Relācijas hipotēzi, respektīvi, attiecību iespēju ar viņpasaules iemītniekiem, pieļāva gandrīz visi dalībnieki. Novērtējot šos fenomenus, mēs pēc taisnības pieļaujam visas iespējas.

Klausītājiem, kas agrāk jau ne reizi vien bija piedalījušies eksperimentos — kā psihiatrs Dr. med. I lanss Nēgeli, arod- konsultante Ž. Firsta kundze, Dr. med. dent. R. Facers, fiziķis J. Meijera kungs, un Šveices Parapsiholoģijas biedrības bibliotekāre Nāgera kundze —, uzkrītoša un iespaidīga likās "balsu" skaidrība un saprotamība. Kopš viņu pirmās piedalīšanās eksperimentos 1966. gada februārī un martā tās līdz 1967. gada 15. aprīlim bija ievērojami attīstījušās. Balsu pielāgošanās tam, ko iepriekš bijām runājuši, mums likās apbrīnojama."

/Paraksts:/ Katarīnu Nāgere 196 7. gada 5. maijā

Apstiprinājums Nr. 4

Dr. med. Hanss NĒGELI, psihiatrs, Šveices Parapsiholoģijas biedrības prezidents (Cīrihe)

Konstantina Raudives veiktie pētījumi, aplūkojot tos no parapsiholoģijas viedokļa, rada virkni jautājumu. Runa ir par sekojošo;

Līdztekus tīši izteiktajiem un magnētiskā lentē ierakstītajiem vārdiem, vēlāk, ierakstu pārbaudot, konstatējami papildu vārdi un teksti, kurus tomēr neviens no klātesošajiem iepriekš nav dzirdējis. Kādas dabas un izcelsmes ir šie izteikumi?

Vispirms principiālais jautājums: vai viss balstās uz māņiem, un eksperimentētāja novērotie "kon-teksti" nav para- psiholoģiskas dabas, bet gan tikai mūsu neapbruņotajai ausij neuztverami vārdi un teikumu veidojumi, kurus raida visdažādākās radiostacijas un magnetofona pastiprinātājs pārnes uz magnētiskās lentes? Šeit būtu vajadzīgs kāda šajos jautājumos kompetenta fiziķa viedoklis.

Vēl: vai Raudives interpretētās akustiskās parādības viennozīmīgi ir vārdiski veidojumi, vai arī tās atbilst neapzinātai autosuģestijai no eksperimentētāja puses un pēcāk arī saturam, ko kontrolējošai personai suģestējis Raudive un kurš tiek sadzirdēts vai "projicēts" akustiskajās parādībās magnētiskajā lentē?

Šo jautājumu varētu viennozīmīgi noskaidrot kādā fizikas institūtā izdarīts šo skaņu svārstību ieraksts, kuru tad vajadzētu izšķirt pa burtiem. Cik man zināms, šāda pētīšana un atveidošana ir visnotaļ komplicēta. Bet, ja vienu pašu reizi šādi tiktu akustiski konstatēts lentēs tik bieži sastopamais autora vārds "Raudive", tad uz sākumā uzdoto principiālo jautājumu varētu atbildēt, un proti, saskaņā ar autora pieņēmumu, ka šis ir "para-fenomens". Vārds "Raudive" ir tik reti sastopams, ka it .nekādi nevarētu izvirzīt pretenziju, ka tas ir kāda radioraidītāja raidījums, kas mūsu neapbruņotajai ausij dotajā momentā nav dzirdams.

Piedevām gribu norādīt, ka šis "kon-teksts" tik ārkārtīgi bieži saderas ar tekstu un kaut kādā veidā sasaucas ar to, ka tik bieža sagadīšanās būtu neiespējama, nemaz neņemot vērā to apstākli, ka modernā psiholoģija — manuprāt, pamatoti — sagadīšanos kā tādu-vairs nepieļauj.

Līdz ar to būtu aplūkojams vēl sinhronitātes jēdziens, ko psiholoģijā ieviesis K. G. Jungs. Sinhronitāte akceptē cēloniski nesaistītus, taču jēdzīgi saistītus un vienlaicīgi notiekošus atgadījumus un saista šos fenomenus ar

mantikas (gaišredzības, pareģošanas — tulk. piez.) fenomeniem.

Tomēr es negribētu sinhronitāti tālāk aplūkot saistībā ar mūs interesējošajiem fenomeniem, jo pēdējie nav vis vienreizēji notikumi, bet gan notiek eksperimentētāja tīšā nolūkā padarīt to, kas ir nemateriāli psihisks, par fizisku (šeit: akustisku) īstenību.

Ja nu visi tradicionālie fiziskie fenomena skaidrojumi izrādītos neadekvāti, parapsihologiem atliktu vēl divas skaidrojuma iespējas:

Vispirms tas skaidrojuma mēģinājums, kurn mēs parapsiholoģijā apzīmējam kā balstītu uz animistisko teoriju. Pa- rapsihologi, kam tuva animistiskā tēze ("animisti"), pieņem, ka spoku parādības, poltergeista fenomeni vai spiritisma seansos iegūtās materializācijas un vēstis ir no medija dvēseles vai pārējo pulciņa dalībnieku dvēselēm nākošas dvēseles daļas vai dvēseles spēki. Tie spēj likt sevi manīt mūsu redzei, dzirdei un arī taustes orgāniem. Taču tas notiek tikai tad, ja medijs ir iegrimis transā — tātad neapzinātajā — un dalībnieki atrodas zināmu emocionālu gaidu stāvoklī.

Fiziski šis fenomens vēl ne tuvu nav noskaidrots, taču šī apstākļa dēļ mēs nedrīkstam to neiekļaut mūsu reālo iespēju skaitā.

Poltergeista fenomenu ir tik liels skaits un tos apliecinājuši tik daudzi kompetenti cilvēki, ka tie uzskatāmi par empīriski konstatētām parādībām.

Taču tiem, kas tuvāk pazīstami ar poltergeista fenomenoloģiju, jāatzīst, ka starp poltergeistu un Raudives eksperimentiem nav daudz būtisku atšķirību. Mums visnotaļ ir pamats pieņemt, ka "darbojošās" personas, kas varbūtēji (daļēji) izraisa poltergeista parādību, allaž atrodas spēcīga apzināta vai neapzināta emocionāla sprieguma varā.

Tas, bez šaubām, attiecas arī uz Raudivi, kurš ir atzīts un panākumiem bagāts rakstnieks, taču kopš diviem gadiem, nesot lielus upurus, pievērsies vienīgi tām parādībām, kuras šeit apraksta, un kuru zinātnisko apstiprināšanu uzskata par savu mūža uzdevumu. Ja kā zinātnieks viņš vēl pieļauj visas skaidrojuma hipotēzes, tad, manuprāt, viņš afektīvi tomēr piekrīt galvenokārt garu hipotēzei, kura pieņem, ka fenomeni, mūsu gadījumā —- balsis, kas fiksētas magnetofona lentē, ceļas no transcendentās telpas. Ja šo pieņēmumu izdotos zinātniski attaisnot, tad tas būtu pirmais eksperimentālais pierādījums saprātīgu viņpasaules būtņu pastāvēšanai un aktivitātei; mūsdienu cilvēkam tas neapšaubāmi ir aizraujošs aspekts. No šīs emocionālās aizgrābtības rodas tā enerģētika, kas garīgajam saturam (balsīm) palīdz kļūt par fizisku īstenību, tiesa gan — parafiziskā veidā. Šī tātad būtu animistiski orientēta parapsihologa hipotēze. Līdz ar to arī būtu saprotams tas fakts, ka uz magnētiskās lentes praktiski nonāk tikai tādu valodu vārdi, ko eksperimentētājs pārvalda.

Kopumā šis fenomens būtu pietiekami fascinējošs arī pie tīri animistiska skaidrojuma: tas taču nozīmētu eksperimentālu pierādījumu tīri garīga satura pāriešanai materiālajā pasaulē, garīgu spēku entelehisku izvēršanos matērijā.

Ar animistisko interpretāciju laikam gan pietiek virknei parapsiholoģisku fenomenu, taču tā diez vai spēj skaidrot lokāli piesaistītu spokošanos. Attiecībā uz poltergeistu K. G. Jungs pats galu galā atteicās no tās, izšķiroties par labu spiritiskajai jeb garu tēzei. Es no savas puses viņam šajājautājumā pievienojos. Tātad tā jāapsver arī attiecībā uz Raudives eksperimentiem. Tā kā mēs nepazīstam transcendenta enerģētiku un tās īstenošanās iespējas matērijā, varētu rasties jautājums, vai Raudives eksperimenti nav saistīti ar mums nezināmām grūtībām, kuru dēļ "cauri tiek" tikai paši vienkāršākie izteikumi. Varētu domāt, ka gadījumos ar ārkārtīgi apdāvinātiem medijiem (piem. Karlo Mirabelli), ar kuru starpniecību notika kolosāli sarežģītas informācijas nodošana, tieši šī mediju ģenialitāte ekstrēmi pazemināja slieksni starp transcendentām enerģijām un fizisko matēriju. Raudives gadījumā "viņsaules raidstacijām", kā viņš tās dēvē, iespējas izpausties būtu tikai tad, ja tās rod viņa paša afektīvo piesaišu rezultātā atvieglotus nosacījumus.

Droši vien te, tāpat kā vairākumā parapsiholoģisku notikumu, iesaistītās personas iekšējie psihiskie spēki ir intensīvi savijušies ar transcendentas izcelsmes spēkiem. Saskaņā ar mūžseniem Austrumu pasaules priekšstatiem, viņsaules iemītniekiem taču vēl ir savs smalkās matērijas ķermenis — tāpat kā mums, dzīvajiem. Kāpēc gan tad lai nebūtu iespējama savstarpēja mijiedarbība?

Protams, vēl nav pienācis laiks izteikt galīgo spriedumu, taču Raudives darbi sniedz konkrētu piekļuvi tādam izziņas materiālam, kas šodien vēl ir viela diskusijām, taču jau rīt — zinātniski foi mulētiem jautājumiem un eksperimentāliem uzdevumiem.

/Paraksts:/ Hanss Nēgeli

Apstiprinājums Nr. 5

Dipl.-Phys. J. M. Meijers-Valtisbīls (Cīrihe)

Cīrihē, 1967. gada 20. aprīlī

Sestdien, 15.4.1967., mēs ar sievu viesojāmies pie Dr. Raudives kunga Bad Krocingenē.

Apmeklējuma laikā mums bija ļauts būt divu interesantu eksperimentu lieciniekiem.

Man jau agrāk (12.7.1966.) bija bijusi izdevība būt klāt tādos pašos eksperimentos Cīrihē, Dr. F. Nāgera namā.

1. Divi magnetofoni (viens aparāts — Dr. Raudives kunga īpašums, otrs aparāts — šo rindu autora atgādāts; ar pilnīgi jaunām magnētiskajām lentēm) tika paralēli pieslēgti vienam radioaparātam. Radioaparāts bija ieslēgts un noregulēts uz nedzirdamu staciju.

Vēlāk lenti atskaņojot, līdztekus troksnim bija dzirdamas balsis, kas, mainoties toņa augstumam un runas ātrumam, pauda runas fragmentus un teikumus dažādās, gandrīz vienmēr jauktās, valodās. Balsu veids un paustie teksti šķiet nepieļaujam, ka tos varētu raidīt kaut kādas radiostacijas.

(Cīrihes eksperiments; Krocingenē bez 2. lentes.)

2. Divi magnetofoni (kā 1. punktā) neatkarīgi viens no otra tika pieslēgti katrs vienam mikrofonam. Klātesošie runāja par dažādām tēmām, piemēram, tika nolasīti klātesošo vārdi.

Lenti atskaņojot, līdztekus klātesošo teiktajiem vārdiem bija dzirdamas balsis, kurās varēja saklausīt saprotamus vārdus un teikumus, tāpat kā 1. punktā, dažādās valodās.

Es nespēju sniegt fizikālu izskaidrojumu šo balsu izcelsmei, kuras es noteikti uzskatu par reālām. Pēc manām domām, šis fenomens ir augstākajā mērā ievērības cienīgs.

/Paraksts:/ J. Meijers, diplomēts fiziķis

Apstiprinājums Nr. 6

Dr. R. Facers (Vēdensvila/Šveice)

Izraksts no vēstules autoram:

"1967. gada 15. un 16. aprīlī man bija izdevība kopā ar Šveices Parapsiholoģijas biedrības biedriem pašam dzirdēt balsis, kuras Jūs ar savu aparatūru bijāt fiksējis magnētiskajās lentēs. Tomēr manai izpratnei šie procesi vēl ir pilnīgi mīklaini.

Es redzu divas to skaidrojuma iespējas:

1. Saskaņā ar animistisko redzējumu būtu iespējams, ka ar klātesošo dalībnieku iedarbības palīdzību šīs balsis ar medijiska procesa starpniecību nokļūst aparātos. Balsis ir dzirdamas gan mikrofona ierakstos, gan ierakstos no ieslēgta radiouztvērēja.

2. Saskaņā ar spiritisko redzējumu, tās varētu būt svešas būtnes (gari), kuri pieslēdzas aparātu svārstību diapazonam vai ienākošo radioviļņu frekvencēm. Taču ari šeit savai lomai vajadzētu būt medijiski apdāvinātam dalībniekam.

Izteikt viennozīmīgu spriedumu es pagaidām vēl nespēju. Ja gribam izprast šos procesus, noteikti nepieciešams fenomenu pētīt tālāk. Galvenokārt vajadzētu spēt izsaukt šādas parādības citās vietās un ar pavisam citiem dalībniekiem, lai iegūtu pamatu salīdzinājumam, kas noteikti ir vajadzīgs, ja gribam šajos pētījumos pavirzīties tālāk. Tas arī ļautu izprast šo procesu jēgu."

1967. gada 19. aprīlī /Paraksts:/ R. Facers

Apstiprinājums Nr. 7

Phil. mag. Irma MILLERE (Stokholma)

Saistībā ar manu vizīti Vācijā 1966. gada jūlijā man bija izdevība Konstantina Raudives studijā vairākkārt noklausīties balsis, piedalīties ierakstos un patstāvīgi veikt eksperimentu, kurā eksperimentētāja paša nebija klāt. Šis ieraksts deva 123 balsis, no kurām es 60 procentus varēju patstāvīgi dzirdēt un verificēt.

Es konstatēju sekojošo:

1.    Balsis lieto valodu, kas kombinēta no dažādām valodām. Tā, piemēram, kāda ļoti labi dzirdama, pa mikrofonu ierakstīta balss saka: "Guten Abend med dej. I wishy your bebi Wein, " Šo teikumu veidojošos vācu, zviedru, angļu un spāņu (1) vārdus es varēju skaidri uzvērt.

2.    Balsis sazinājās ar paustā satura palīdzību, un es konstatēju, ka tajā bieži ir runa par pēcnāves notikumiem un parādās mirušu cilvēku vārdi.

3. Vairākos gadījumos es dzirdēju savu vārdu vai uzvārdu. Dažas balsis saturiski attiecās personīgi uz mani, piemēram:

"Irma Millere. Čakste." (40g:283)

"Irma te. Māte. " (42r:502)

4.   Balsis lielākoties ir tik labi dzirdamas, ka tās var identificēt ikviens, kam piemīt daudzmaz laba dzirde.

5.   Balsu noklausīšanās prasa koncentrāciju, dzirdes vingrināšanu un iekšējo mieru. Tikai pie šiem nosacījumiem var pakāpeniski izdibināt balsu ātro, ritmisko runu.

6.   Manuprāt, fenomena dabu ir grūti izskaidrot ar neapzinātā hipotēzi vai fiziskiem faktoriem (radio frāzēm vai vairāku valodu saplūšanu, kuras nāk no dažādu radiostaciju raidījumiem). Man radies iespaids, ka balsīm piemīt viennozīmīgi skaidras, individuālas iezīmes, ka mēs to personā sastopamies ar individuālām būtnēm. Balsis raksturo paustais saturs, kas ir gan emocionālas, gan racionālas dabas. Varbūt ir vajadzīgs vairāku paaudžu darbs, lai atšķetinātu šo sarežģīto problēmu.

Par partnerību sevišķi liecina arī šī balss, kas parādās manis veiktajā ierakstā:

"Noslēpi Raudivi. Viņš dārzā staigā. " (42r:250).

/Paraksts:/ Irma Millere

Apstiprinājums Nr. 8

Annemarija MORGENTĀLERE, skolotāja (Berne)

Pagājušo divarpus gadu laikā es kā novērotāja un aktīva dalībniece bieži piedalījos Konstantina Raudives balsu eksperimentos, gan ierakstu, gan noklausīšanās laikā.

Virknes mikrofona ierakstu gaitā es, lai maksimāli būtu iespējams novērst kļūmju avotus, gādāju par tādu kā grāmatvedību attiecībā uz blakus trokšņiem (dalībnieku neapzināti izsaucieni, čuksti, satiksmes troksnis, vējš, dzīvnieku izdotās skaņas utt.). Manuprāt šī problēmu loka centrālais jautājums ir par precīzu, nekādi neietekmētu klausīšanos. Starp citu, te runa par garīgi un dvēseliski smagu darbu. Šeit es gribētu minēt šādus iespaidus un faktus:

1.   Manā gadījumā noklausīšanās process lielākoties notika tā:

a)  Trokšņa dzirdēšana.

b)  Tā izolēšana no citiem trokšņiem.

c)   Ritma konstatēšana.

d)  Patskaņu izšķiršana.

e)   Līdzskaņu izšķiršana.

f)  Vārda resp. vārdu saprašana.

g)  Vēlreizēja pārbaude, t.i. apzināta izmēģināšana, vai pie cita psihiskā un dzirdes noskaņojuma varbūt iespējams sadzirdēt kaut ko citu.

h)  Izteikuma interpretācija.

Bieži vien es iestrēgu šo astoņu posmu sākumā; tā kā balsis bieži lieto man nezināmas valodas, es kopumā uzskatīju par apmierinošu rezultātu to, ja man izdevās nokļūt līdz piektajam posmam. Te es īpaši vēlētos uzsvērt g) posmu — atkārtoto pārbaudi. Mani noklausīšanās rezultāti par 70 līdz 80 procentiem atbilda eksperimentētāja iegūtajiem.

2. Noklausoties balsis, pastāv risks "pāršaut pār strīpu", t.i., šķietami sadzirdēt vārdus tur, kur objektīvi nav dzirdams nekas vairāk par troksni. No vienas puses, tas var notikt garīga fascinējuma un dvēseliskas spriedzes dēļ, kuri var iestāties, nodarbojoties ar šīm problēmām, no otras puses — noguruma un koncentrācijas trūkuma dēļ.

Taču es konstatēju, ka gan autors, gan vairākums dalībnieku cenšas būt maksimāli objektīvi un izsaka lietišķu kritiku tur, kur tas nepieciešams.

Pa mikrofonu ierakstītās balsis pirmajā acumirklī šķiet pārliecinošākas; taču arī daudzi pa radio ierakstītie izteikumi sava satura deļ iedarbojas ļoti spēcīgi, piemēram: "Raudive, tur ir Jēzus Kristus!" (26r:630); "Tu esi slims, Koste." (48g:160); "Mās, kur ir Kosta?" (45g:507); "Brāl, tas milzīg' angažē." — "Klusāk, Aleksejs!" (44r:232) — (Visi piemēri minēti tulkojumā.)

Ikreiz no jauna nonākot kontaktā ar magnētisko lenšu balsu fenomenu, es centos gūt tajā dziļāku ieskatu; būtībā es gaidīju, ka šī parādība galu galā tomēr izrādīsies par uztveres traucējumiem vai tai atradīsies tehniski akustisks izskaidrojums. Taču līdz pat šai dienai to šādi atspēkot vai izvirzīt kādu pretpierādījumu nav izdevies nevienam, kurš nopietni nodarbojies ar šo jautājumu.

/Paraksts:/ A. Morgentā lere 1967. gada jūnijs

Apstiprinājums Nr. 9

Dr. med. Arnolds REINKE (Bādenveilere)

1966./67. gada ziemā man bija izdevība pie Konstantina Raudives Bad Krocingenē piedalīties balsu eksperimentos. Pirmajā mirklī fenomens bija ļoti fascinējošs, un, tikai pārdomājot dzirdēto, bija iespējams nonākt skaidrībā par to, vai te tik tiešām runa par faktu, vai arī tikai par šķietamu pieredzējumu.

Tikai pēc ilgākas ieklausīšanās cilvēks spēj niansēti nodarboties ar balsu fenomenu. Te dotā iespēja paver plašu, nepazīstamu darbības lauku. Tajā mirklī, kad balsis cilvēku personiski uzrunā, viņš nonāk šīs mijiedarbības varā — mijiedarbības starp tagadni un paša eksistenci un kādu citu dimensiju, kas nepazīst ne telpas, ne laika. Trīs mēnešu laikā man bija izdevība dzirdēt un analizēt vairāk nekā 7000 balsis.

Būdams ārsts, esmu pieradis vārdu izteikšanu saistīt ar fizioloģiskiem procesiem. Balsene, balss saišu svārstības, artikulācija ar mutes un mēles palīdzību ir priekšnoteikumi runātajam vārdam, arī tad, ja tas izskan ar tehnisku palīglīdzekļu — radio, tālruņa, magnētiskās lentes vai citu nesēju starpniecību. Tajā mirklī, kad parādās vārdi un fonētiski veidojumi, kurus nav iespējams saistīt ar fizisku personu, manu domu pasauli piemeklē trieciens. Tikai palēnām, kārtojot un šķirojot dzirdēto un ierakstīto, varu mēģināt priekšstatīt tādu pasauli, kurā atsakās darboties mūsu priekšstati, kas pakļauti telpas un laika varai.

Mūsu dabaszinātniskā izglītība mums tīši sprauž robežas, kuras gan spēj paplašināt matemātiķi un fiziķi — un psihologi. Taču allaž paliek bailes zaudēt zemi zem kājām, atsakoties no formulām un no tā, ko iespējams izskaidrot.

Pie Konstantina Raudives es daudzu garu vakara seansu laikā varēju pārliecināties par to faktu, ka šeit mēs sastopamies ar tādu dimensiju, kas spēj paplašināt mūsu domu pasauli, ja mēs iemācīsimies pārvaldīt mijiedarbību, kas notiek starp mums nepazīstamo pasauli un eksperimentētāju. Tieši pēdējo nedēļu gaitā bija uzkrītoši manāms, cik personiskas bieži vien ir attiecības, kas pastāv starp jautājumu un atbildi. Konstantins Raudive šo fenomenu apzīmēja kā "partnerību" starp eksperimentētāju un to pasauli, kura tikai ar grūtībām paveras mūsu skatam.

Tikai pēc ilgām studijām, eksperimentiem un turpmākiem niansētiem zinātniski tehniskiem pētījumiem varēs noteikt, kā un kur radioaparātā vai magnetofona lentē parādās šie elektromagnētiskie viļņi.

1967. gada 6. augustā /Paraksts:/ Dr. med. Arnolds Reinke (iekšķīgo slimību speciālists, sanatorijas "Badenweiler-Hof" galvenais ārsts.)

Ingeborga INHOFENA kundze un Gustavs INHOFENA kungs, Freiburga.

Sākot ar 1965. gada oktobri, mums neskaitāmas reizes bija izdevība piedalīties Konstantina Raudives pētnieciskajā darbā. Mēs esam pārliecināti, ka šis fenomens ir vislielākās ievērības cienīgs. Bijām aculiecinieki tam, ka Konstantins Raudive nododas šim uzdevumam ar ārkārtīgu koncentrāciju.

No sākta gala mēs paši piedalījāmies eksperimentos un kopīgi noklausījāmies ierakstīto materiālu. Noklausoties mēs ieraksta laikā risināto sarunu starpā neatkarīgi viens no otra pavisam skaidri dzirdējām balsis.

Šie eksperimenti aprobežojās ar dažu mirušu cilvēku uzrunāšanu un atbilžu saņemšanu no viņiem. Pusotra gada laikā mēs neapstrīdami konstatējām simtiem balsu.

Skeptiski noskaņotu cilvēku pretargumentiem attiecībā uz doto materiālu nav droša pamatojuma. Vienīgais derīgais noliedzēju arguments var būt obligāti akceptējamas bailes nopietni nodarboties ar problēmu kā tādu. Taču arī šeit vajadzētu saglabāt objektivitāti attiecībā uz patiesajiem lietas apstākļiem.

Lai nodibinātu šo kontaktu, pētniekam jābūt stipri orientētam uz zinātnisko materiālu; no otras puses, lai spētu uztvert balsis par spīti atmosfēras trokšņiem, viņam nepieciešama ārkārtīgi jutīga dzirde. Konstantinā Raudivē šie abi priekšnoteikumi ir apvienoti, tā ka viņam ir iespēja līdz galam risināt šo problēmu.

Balsis nosauc sevi vārdā un piemin pēcnāves notikumus: tas pierāda eksistences turpināšanos pēc nāves.

Šī atziņa mūsu dzīvi uz Zemes nedara vieglāku, taču tā paplašina mūsu garīgo apvārsni un principiāli iespaidos topošo nākotni.

Mēs paši esam veikuši patstāvīgus eksperimentālus ierakstus un patstāvīgi spējām tos izvērtēt un saprast. Izņēmums ir tie vārdi un teikumi, kas sastāv no vairākām valodām; te mēs bijām atkarīgi no Konstantina Raudives interpretācijas.

Noklausoties apmēram 2000 balsu, mēs, veicot testu, līdz 70 procentiem balsu spējām dzirdēt patstāvīgi.

/Paraksti:/ Gustavs Inhofens Ingeborga Inhofena

Apstiprinājums Nr. 10a

1966. gada 12. novembri es kopā ar Gerdu KRĀMERA kungu un KRĀMERA kundzi izdarīju eksperimentālo ierakstu. Uzreiz pēc tam mēs noklausījāmies ierakstīto materiālu, un dalībnieki verificēja 70 procentus rezultātu. To šeit apstiprina

/Paraksts:/ Gustavs Inhofens

Apstiprinājums Nr. 11

Elektromeistars Fēlikss ŠĒRERS (Freiburga)

Freiburgā, 1967. gada 16. martā

"Godātais Raudives kungs!

Pēc tam, kad trīs dažādās dienās esmu bijis pie Jums un man bijusi izdevība līdzdarboties balsu fenomena pētniecībā, es labprāt sniedzu šādu rakstisku paziņojumu: '

1.   Jūsu tehniskās iekārtas, kas paredzētas tam, lai noklausītos balsu fenomenu, esmu redzējis un pārbaudījis. Tās ir nevainojamas, korektas un bez jebkādām slepenām vai neizprotamām papildu ierīcēm.

2.Šajās tris dienās manā prombūtnē jūs bijāt uzrunājis mirušas personas, un es pats, sekojot Jūsu norādījumiem, arī to darīju.

Notika tā, ka uzrunātās personas atbildēja uz magnētiskās lentes.

3.   Citas pasaules balsu ierakstīšana notika daļēji pa radiouztvērēju un daļēji pa mikrofonu, uz magnētiskās lentes.

4.  Šajās trīs dienās man bija izdevība ari pašam dzirdēt man pazīstamu mirušu personu balsis, tās saklausot un atpazīstot magnētiskajā lentē. Piedevām varu apstiprināt, ka esmu dzirdējis vairākus simtus balsu, kas pieder Raudives kungam pazīstamām personām.

5.  Noslēgumā es labprāt apliecinu, ka šie eksperimenti notika pie tehniski nevainojamiem nosacījumiem un bezjeb- kādām manipulācijām. Par lieciniekiem es divos gadījumos minu Gustavu Inhofena kungu un vienā gadījumā savu tēvu, Oskaru P. Šērera kungu."

/Paraksts:/ Fēlikss Šērers

"Godātais Raudives kungs!

No mūsu balsu ieraksta, ko veicām 1967. gada 11. decembrī, secināms lūk, kas:

1.   Balsu pieraksts notika taisni no magnetofona uz oscilogrāfu.

Oscilogrāfa dati tika fotografēti ar normālu fotoaparātu.

2. Labākie balsu fenomeni Jūsu magnētiskajā lentē tika ar oscilogrāfa palīdzību padarīti redzami un nofotografēti tik precīzi, cik pieļāva mums pieejamie tehniskie līdzekļi.

3. Augstāk minētie dati ļāva konstatēt, ka notiek valodu modulācija.

Pamatojoties uz augstāk minētajiem datiem, manuprāt, balsu fenomens patiešām pastāv."

/Paraksts:/ Fēlikss Šērers

Apstiprinājums Nr. 12

Dr. med. dent. Rūdolfs Cimermanis (Bad Krocingene) 1965. un 1966. gadā es atkārtoti piedalījos eksperimentos Dr.Konstantina Raudives istabā. Eksperimenti norisinājās sekojoši:

1.   Mūsu sarunu ierakstīja magnētiskajā lentē un pēc tam šo lenti noklausījās, lai konstatētu, vai tajā ir balsis, kas iepriekš nav bijušas dzirdamas. Rezultātus fiksēja reģistra katalogā, un dalībnieki tos rūpīgi pārbaudīja.

2.   Radio ierakstu veikšanai, pie tādiem pašiem nosacījumiem kā 1. punktā, tika pieslēgts radioaparāts. Tas tika noregulēts uz pamatfrekvencēm, nepieļaujot nekādu radio raidījumu uztveršanu.

Pie rūpīgas atkārtotas noklausīšanās varēja konstatēt lielu skaitu vairāk vai mazāk dzirdamu balsu. Kopumā es noklausīšanos izjutu kā smagu darbu. Teikumu, teikumu fragmentu vai atsevišķu vārdu tembrs un izteiksmīgums man šķita neparasti un svešādi. Tekstus svešvalodās es gan dzirdēju, taču to saturu nesapratu. Turpretim es labi spēju sekot pareizi izrunātiem vai tikai nedaudz izmainītiem vācu vārdiem.

Noklausīšanās testā, kurā noklausījos 100 balsis pēc kārtas, es, neraugoties uz daudzajiem izteikumiem svešvalodās, spēju nevainojami verificēt 65 procentus no balsīm.

Seansu laikā tika iegūti vairāki loģiski teikumi, kuri attiecās uz mūsu sarunu.

Tā, piemēram, 1966. gada 22. februāra ierakstā es dzirdēju: "Mans paldies! Mūsu doktors Zimmermann. "— "Hallo, hundert Toten ah. "— "Ai, hier ir sodi!" (skat. 266. Ipp. — tulk. piez.)

Patstāvīgu ierakstu es 1966. gada 4. novembrī veicu pa mikrofonu un radio. Ieguvu 80 balsis, no kurām 35 procentus pats spēju nevainojami identificēt. Mani balsis personiski uzrunāja vārdā: "Rudolf!"— Maniem vārdiem "Es jūs-saucu, atsaucieties!" sekoja skaidra atbilde: "Rufe Kosti! Kosti Raudivi!" Mācu—"Sauc Kosti! Kosti Raudivi!") Cita balss saka: "Wir sind te. " (Vācu, latv. — "Mēs esam te.") Es turpināju uzstāt, ka vēlos nodibināt kontaktu. Kāda balss atņem:"Kosti zurūck, lempi!" (Vācu, latv. — "Kosti atpakaļ, lempi!") Es turpinu: "Taču varbūt mani paši tuvākie…" Kāda balss saka: "Gute Nacht, sprechen fertig. Papi, wir sind… " (Vācu — "Arlabunakti! Runāšana cauri! Papu, mēs esam.") Šajā labi dzirdamajā vācu teikumā mani aizkustināja vārdi "Papu, mēs esam…" Ierakstu laikā es vairākkārt gan skaļi, gan domās piesaucu savu mirušo mazo dēlu.

Daļa no balsīm attiecās uz Dr. Raudivi: viņu sauca vārdā vai arī pieteicās viņam pazīstami cilvēki, piemēram: "Raudiv, laid žulti!"

Šeit es tikai apliecinu, ka esmu balsis dzirdējis. Kā tās īstenojas, es nespēju sev izskaidrot.

1967. gada 8. martā

/Paraksts:/ Cimermanis

Apstiprinājums Nr. 13

Dr. Zenta MAURIŅA Ko esmu konstatējusi balsu eksperimentos. "Ja mēs zinātni uzskatām par kaut ko cēlu un cienījamu, un kādu zinātni vērtējam augstāk par citām, vai nu pēc tās spēka vai tāpēc, ka tās priekšmets ir lieliskāks vai apbrīnojamāks [kā citām], tad dvēseles pētniecība abu minēto iemeslu dēļ mums jāstāda augstāk par visām pārējām, jo dvēsele zināmā mērā ir dzīvo būtņu pamats." (Aristotelis, "Par dvēseli", izdevniecība "Akademieverlag", 1959)

Kopš mūžseniem laikiem cilvēku domāšana grozās ap jautājumu par dvēseles pastāvēšanu, un šajā problemātikā pirmo vietu ieņem individuālās nemirstības mīkla. To pierādīt vai noliegt ir mēģinājuši visos gadu simtos, taču līdz šim īstenībā nav tikuši tālāk par Aristoteli un Platonu, t.i., ir pārtikuši no nojautām, apgalvojumiem un filozofiskiem secinājumiem. "Nāve ir dvēseles atbrīvošanās no ķermeņa" (Platons).

Mūsdienās, kad tehnika savā attīstībā sasniegusi maksimālu perfekciju, kad vairs nav nepārvaramu attālumu, kad mēs fotografējam Mēnesi un Zeme ir kļuvusi par Kosmosa provinci, saprotams šķiet mēģinājums tehniskā ceļā pierādīt dvēseles kā no ķermeņa neatkarīgas vienības pastāvēšanu. Ja dvēsele patiešām ir kaut kas neatkarīgs no mūsu miesiskās esamības, tad tā pēc mūsu nāves nevar sabirzt pīšļos līdz ar miesu.

Mēs stāvam uz jauna domāšanas laikmeta sliekšņa, kurā nāvi uztver kā gara atraisīšanos no matērijas un apvienošanos ar Neredzamo. Viss esošais nekādā gadījumā nepieder fiziskās pasaules kārtībai. Viens no mūsu laika dižākajiem sasniegumiem ir zinātniski iegūtais pierādījums tam, ka Visums nav materiāls. Uzskats, ka īsts ir tikai tas, ko varam ar neapbruņotu aci redzēt un dzirdēt, kā arī tikai tas, ko varam aptaustīt, ir novecojis.

Fiziķi ir uzlauzuši matēriju un māca, ka īstenībā matērijas neesot, jo tā sastāvot no dažādiem elektriskiem lādiņiem. Tā sauktā matērija pastāvīgi vibrē, un attālums starp dažādajiem elektroniem, kas veido atomu, ir relatīvi tikpat liels, kā attālums starp mūsu Saules sistēmas planētām.

Kopš mūžseniem laikiem cilvēki ir sarunājušies ar mirušajiem. Cilvēkus, kas risināja šīs sarunas, sauca par praviešiem, gaišreģiem vai arī — šizofrēniķiem. Šodien ļaudis mēģina šo problēmu atrisināt no zinātnes viedokļa.

Arturs Findlejs savā grāmatā "Sarunas ar mirušajiem" (vāciski iznākusi 1960. gadā) pierakstījis viņpasaules balsis, kas skanējušas caur mediju. Šīm balsīm var ticēt, taču tās var arī apšaubīt, jo tās pakļautas ierobežojošajam subjektivitātes faktoram. Konstantins Raudive, brīvs no jelkādas misijas apziņas, zinātniskas ziņkāres dzīts, iet soli tālāk. Viņa uztvertās, ar magnētiskās lentes palīdzību atkārtojamās balsis nav saistītas ar eksperimentētāju, un tās var pārbaudīt un atkārtot ikviens, kas gatavs tērēt tam nepieciešamo pacietību un laiku. Laikā no 1965. gada jūlija līdz 1967. gada jūnijam es vairākus simtus reižu esmu piedalījusies Konstantina Raudives eksperimentos un dzirdējusi apmēram tūkstoti balsu. Virkni šo vēstījumu — reizēm tikai atsevišķus vārdus, atsevišķus izsaucienus — esmu skaidri sadzirdējusi, vēl pirms tos saklausīja eksperimentētājs.

*

Priekšnoteikumi balsu sadzirdēšanai

Lai gan esmu apveltīta ar fiziski ļoti asu dzirdi un uztveru sarunas no tāda attāluma, no kāda vairākums cilvēku nedzird neko, sākumā man balsis uztvert bija ļoti grūti. Es dzirdēju tikai šalkoņu, un man reti izdevās izlobīt no tās sakarīgus vārdus. Ne ar muzikāli, ne fiziski labu dzirdi vien nepietiek, lai cilvēks varētu balsis uztvert. Tas ir kā operā: ja cilvēks nav radis vārds vārdā saprast dziedātus tekstus orķestra pavadījumā, viņš dzird tikai virkni bezjēdzīgu patskaņu un līdzskaņu. Tas pats novērojams pie lieliem attālumiem tālsarunās: netrenēta auss saprot pusi vai vispār neko, it sevišķi, ja sazināšanās notiek svešvalodā.

Ja laba dzirde un pacietība ir pirmais priekšnoteikums, tad otrais ir: paaugstināta koncentrācija, psihiska gatavība, ķermeniski-garīgs možums. Ja cilvēks ir noguris vai nespēj visas domas fokusēt uz to, kas jāsadzird, balsis pagaist kā sniegpārslas karstā saujā. Pēc tam, kad apmēram 30 seansu laikā biju iemācījusies klausīties, es atpazinu svešinieku (vai arī mums vajadzētu viņus saukt par viņsaules iemītniekiem?) balsis jau pēc kadences, pēc intonācijas, pēc ritmikas. "Viņsaules" balsis no dzirdamajām pa radio atšķiras ar zināmu aizsmakumu. Lielākoties šķiet, ka runātu cilvēks ar kādu balsenes kaiti. (Te gan jāpiezīmē, ka reizēm atskan arī pavisam skaidras balsis.) Turklāt visas balsis runā daudz klusāk un ātrāk nekā Zemes būtnes, un tām ir savs īpatnējs tembrs.

Par to, ka tās nav radio frāzes, fragmenti no neskaitāmajiem raidījumiem, kas caurstrāvo kosmosu, liecina valodas

savdabīgums un arī teiktā saturs. Pirmo seansu laikā rodas iespaids, ka visas šīs balsis runā "aplami", kā cilvēks, kurš lauzās kādā valodā. Bet, kad uztvertas apmēram 100 balsis, nonākam pie atziņas, ka "balsu" valoda seko zināmiem likumiem, ka tai piemīt īpatnības, kas atkārtojas tik konsekventi, ka nevar būt runas par sagadīšanos.

1.  Teikumi tikai vienā valodā ir samērā reti. Dominē tā valoda, kuru eksperimentētājs pārvalda vislabāk, resp., viņa mātes valoda. Kad eksperimentē Konstantins Raudive — lielākā daļa ir latviski, kad to dara Fridrihs Jirgensons — vairākums izteikumu ir zviedru un itāļu valodās; krievu rakstnieka Valērija Tarša eksperimentos balsis izsakās galvenokārt krieviski.

2. Neviena no šīm valodām pilnībā neatbilst parastajiem gramatiskajiem un filoloģiskajiem likumiem. Latviešu vārdiem tiek pievienotas vācu galotnes, un otrādi. Zviedru vārdi tiek ģermanizēti vai rusifīcēti.

3. Balsis izsakās kodolīgi. Artikulus, prievārdus, palīga darbības vārdus tās parasti izlaiž. Vārdus lieto pēc iespējas taupīgāk, teikumi ir fragmentāri. Balsis veido jaunvārdus; vārdus tās bieži saīsina.

Pacentīsimies teikto ilustrēt ar dažiem piemēriem:

Vidice lobu nakti! (Amg: 105) (latv.: Mēs sakām ar labunakti!)

Neviens no šīs zemes iemītniekiem nekonstruētu šādu teikumu, nelietotu tik rafinētu valodu konglomerātu. Vi = zviedru; dice = spāņu; lobu nakti = latviešu, turklāt nevis literārā valoda, bet gan eksperimentētāja dzimtais latgaliešu dialekts.

Raudiv, skāl! Te mirušie! ($: 170/3)

(latv.: Raudiv, prozīt! Te mirušie.)

Atkal latviešu un zviedru valoda. Skāl = zviedru; te mirušie = latviešu. Esmu divdesmit gadus dzīvojusi Zviedrijā, taču nekad neesmu dzirdējusi, ka kāds zviedrs savā valodā iepītu latviešu vārdus. No otras puses, arī neviens latvietis nekad neveidotu šādu teikumu.

Jaunvārdu darināšanu atspoguļo šis piemērs: Pa "raidu " sakām! (Amg: 121) Varētu tulkot: Mēs sakām pa raidītāju. Taču radioraidītāju latviski sauc par "raid-staciju". Te no šī garā salikteņa ir radīts maksimāli saīsināts jaunvārds.

Pierādi milosti prēti fattigiem! (47g:478) Atkal — valodu konglomerāts. Sakarīgs teikums ar ētisku saturu. Latviski: Izrādi žēlsirdību pret nabagiem. Pirmais vārds ir korektā latviešu valodā; otram, krievu vārdam "mi- lostj" (žēlsirdība) ir sieviešu dzimtes latviešu lietvārdu akuzatīva galotne; vārds "pierādi" latviešu valodā pieprasa akuzatīva locījumu. Zviedru īpašības vārdam "fattig" (nabags) ir pievienota korekta latviešu datīva vīriešu dzimtes daudzskaitļa galotne.

Leib — geistiga Bewiesa. (49g:482) (latviski: Miesa — garīgais pierādījums.)

Vācu teikums ar ētisku saturu. (Miesa ir gara pierādījums, resp., garīgais pierādījums.) Vācu īpašības vārdam ir latviešu sieviešu dzimtes īpašības vārda galotne -a. Vācu vārds "Bevveis" ir izmainīts uz "Bewies", turklāt tam ir latviešu lietvārdu sieviešu dzimtes galotne -a.

Balsu runātā latviešu valoda pamatīgi atšķiras no Konstantīna Raudives valodas, kuras stilu un vārdu krājumu es ļoti precīzi pazīstu, jo esmu no latviešu uz vācu valodu tulkojusi daudzus viņa darbus. Kāda balss saka: Tava stundis Upsalā.

Pareizā latviešu valodā šim teikumam būtu jāskan: Tava stunda Upsalā. Latviešu lietvārdam "stunda" nevienā locījumā nav galotnes -is.

Paliec uzticīgs mūsu sachai!

Latviski: Paliec uzticīgs mūsu lietai!

Pirmie trīs vārdi ir latviešu, ceturtais — vācu, "Sache",

turklāt šeit šim vācu vārdam ir pievienota latviešu datīva galotne. Bez tam jāpiezīmē, ka vārdiem, ko latviešu valoda pārņēmusi no vācu, galotnes -e vietā ir -a. Ja vācu lietvārdu "Sache" pārņemtu latviešu valodā, tas skanētu "zaha"; latviešu lietvārdiem ar galotni -a datīvā ir galotne -ai. No šī piemēra, kurš te pārstāv daudzus citus, mēs redzam, ka balsis novēro zināmus filoloģijas likumus.

Zenti, tavi Venvandti.

Latv.: Zenti, tavi radinieki.

Šeit, tāpat kā daudzos citos piemēros, uzrunā mani personiski, un proti, izmantojot mana vārda mīlināmo formu, ko lieto tikai mani tuvi radinieki un draugi. Vācu vārdam "die Verwandten" te piešķirta latviešu visu vīriešu dzimtes lietvārdu daudzskaitļa galotne -i.

Šie un neskaitāmi citi piemēri pierāda konsekvenci, kas piemīt "balsu" valodas īpatnībām, kuras pirmajā mirklī šķiet patvaļīgas. Papildinājumam vēl daži raksturīgi piemēri:

Darfich iibergehen?

Was du wunschi?

Tur Kostja. (45g:433)

(Latv.: Vai drīkstu pāriet? — Ko tu vēlies?—Tur Kostja.)

Šī ir sakarīga saruna: divi jautājumi, viena atbilde. Pirmais teikums ir gramatiski pareizā vācu valodā. Otrajā teikumā darbības vārdam "wunschen" otrajā personā ir regulārā latviešu galotne -i. Arī, ja latvieši nepārvalda vācu valodu, viņi nekad šādi nerunā. Trešais teikums ir latviešu.

Gan saturiski, gan no filoloģijas viedokļa interesants ir nākamais teikums:

Konstantin, tava māte! Furchtbare, furchtbare Krāfte mot dej, turies bei mej, deine Mutter. (26r: 031/2)

Latviski: Konstantin, tava māte! Šausmīgi, šausmīgi spēki pret tevi, turies pie manis, tava māte.

Nekādu gramatisku kļūdu šajā teikumā nav; taču valodas ir sajauktas. Pirmais teikums ir latvisks, tam seko trīs vācu vārdi. Mot dej = zviedru, pret tevi; bei mcj = vācu un zviedru, korektā vācu "an mich" vietā lietots "bei mir".

Hast du, Kosti, Ūberkosti? (44r:388)

(Latv.: Vai tev, Kosti, ir Pārkosti?)

Šis pareizā vācu valodā izteiktais teikums pārsteidz ar savu kodolīgumu un parapsiholoģisko saturu; skaidrot to varētu apmēram šādi: vai tev, mīļais eksperimentētāj (Kosti = mīlināmā forma no Konstantins), ir attiecības ar pārpasauli, ar savu personisko pārpasauli? Kamēr tu esi tikai Kosti, tu piederi trīsdimensiju pasaulei. Tikai tad, kad esi savu Es attīstījis par Pār-Es, tu kļūsti par Pārkosti. Nevienā no man zināmajām valodām es līdz šim neesmu sastapusies ar līdzīgu vārdu veidojumu, kad īpašvārdam priekšā pieliek transcendenci apzīmējošo vārdu "pār".

*

Cilvēkos ir neizdzēšama dziņa pēc augstākas izziņas, pēc faktiskas komunikācijas ar viņpasauli. Pārdabiskais ir nepazīstamais, kas kļūst dabisks, tiklīdz tas ir izzināts.

Visos laikmetos visu rasu un cilšu tautas ir ticējušas garīgajai dzīvei viņpus kapa. Mūsdienās saziņa ar mirušajiem ir zinātnes filosofijas un parapsiholoģijas centrālais jautājums.

Neatkarīgi no tā, vai šīs balsis rada eksperimentētāja zemapziņa vai arī tās pieder aizgājējiem, to pastāvēšanas fakts nozīmē jaunu soli evolūcijā.

Par to, ka viņpus cilvēku maņām pastāv vēl kaut kas, mūsdienās ir pārliecināti ne tikai filosofi un parapsihologi, bet arī fiziķi. Jebkurā gadījumā balsu eksperiments paver logu uz pārdabisko.

Ja Konstantina Raudives eksperimenti izrādīsies zinātniski nevainojami, tad viņš būs caurlauzis sienu, kas atdala šosauli no viņsaules. Pēc Kristus dzimšanas cilvēki 20 gadsimtus ir meklējuši personiskās nemirstības pierādījumus. Ja balsis tik tiešām nāk no viņpasaules, tas būtu empīrisks pierādījums individuālajai nemirstībai.

Pasaulei ir vajadzīgs kāds globāls piedzīvojums, lai no jaunu uzkurinātu cilvēcības liesmu. Empīrisks nemirstības pierādījums nozīmētu šādu piedzīvojumu.

"Neviena dzīve neiznīkst pavisam, tā tikai pārveidojas" (Leibnics).

/Paraksts:/ Zenta Mauriņa

Apstiprinājums Nr. 14

Valērijs TARSIS, rakstnieks, un Hannija TARŠA kundze (Frankfurte) Vēstule autoram:

"Šīs ir mūsu piezīmes un konstatējumi attiecībā uz balsu fenomenu:

1967. gada 3. februārī mums Bad Krocingenē bija izdevība veikt raidīšanas un uztveršanas eksperimentu eksperimentētāja prombūtnē. Uzreiz pēc tam mēs noklausījāmies attiecīgo magnētisko lenti. Jau lentē ar mikrofona ierakstu (runāja Valērijs Tarsis) starp Tarša vārdiem bija dzirdamas balsis — piemēram, skaidri dzirdami vārdi "Mocarts", "Faustu", "Lorca", "Hitler", "Mauriņš", "Tarsis"', "Kosti" u.c. Valēriju Tarsi personiski saviļņoja šie vārdi:

"ty volnvj drug " (krievu, "tu brīvais draugs") — jo viņš pirms nepilna gada no Padomju Savienības varēja izbraukt uz brīvajiem Rietumiem;

"…žalko Vetrov!" (krievu, "žēl Vetrova!") —jauno padomju kritiķi Vetrovu 1937. gadā arestēja, un viņš mira koncentrācijas nometnē. Tarsis viņu ļoti mīlēja. Vetrovs bija vienīgais padomju kritiķis, kurš uzdrošinājās Gorkija grāmatu "Kļima Samgina dzīve" interpretēt kā antirevolucionāru darbu — par ko arī nonāca koncentrācijas nometnē. Tarsis daudziem draugiem sacīja, ka viņam esot žēl Vetrova.

"Dubka" (krievu mīlināmā forma uzvārdam) — vienu no Tarša šoferiem kara laikā sauca Dubkovs; viņš Tarsim bija ļoti simpātisks, un dažkārt viņš sauca D. par "Dubok". Dubkovs gāja bojā 1943. gadā.

10. maijā mēs savās mājās noklausījāmies vairākus citus ierakstus, pie kam lielākā daļa izteikumu tajos bija fonētiski labi saprotami (neraugoties uz to, ka ne visu vārdu jēga klausītājam uzreiz ir skaidra).

Mēs konstatējām, ka viennozīmīgi izšķirams ir sekojošais:

1. Mēs dzirdējām vīriešu un sieviešu balsis.

2. Dažas balsis skanēja no liela attāluma, savukārt citas — no tieša tuvuma: tātad telpiskas atšķirības.

3.  Visas balsis runāja noteiktā ritmā un ļoti strauji. Lai ieturētu šo ritmu, balsis atsevišķiem vārdiem reizēm pievienoja "aplamas" zilbes, vai zilbes izlaida, vai arī vārda galotne bija citā valodā nekā tā celms. Tas lika mums konstatēt, ka

4.  lietots tiek valodu maisījums, proti, bieži vien vienā izteikumā ir viens vai divi svešvalodu vārdi. Mēs atšķīrām franču, krievu, latīņu, latviešu, vācu un zviedru (turklāt ar tipiski zviedrisko valodas melodiju) valodas. Tāpat kā nepazīstamā valodā cilvēkam ir grūtāk uztvert fonēmas nekā pazīstamā, tā arī "balsu" teiktajā mums latviešu un daļēji zviedru vārdus bija grūtāk saprast nekā pārējos, jo šajās valodās mēs nerunājam resp. runājam maz.

Protams, mūs nodarbina pārdomas par to, kā šīs balsis nokļūst magnētiskajā lentē; tās acīmredzot raida pa viļņiem, jo nekas taču nav dzirdams ar neapbruņotu ausi, bet gan tikai kā ieraksts lentē, turklāt tad, ja magnetofons noregulēts uz mikrofona un radio signālu uztveršanu.

Taču, laji būdami, mēs negribam spekulēt par to, kā tas notiek, bet gan apmierināties ar skaniski manifestētā fenomena apstiprināšanu."

1967. gada 18. maijā

/Paraksts:/ Valērijs Tarsis Hannija Tarse

Apstiprinājums Nr. 14a

Valērijs TARSIS Lente Nr. 46, sarkanā puse

Par 489: Kopš daudziem gadiem man ir nolūks un vēlme īstenot savus plānus attiecībā uz grāmatu par Faustu: gadiem ilgi esmu nodarbojies ar Fausta tēlu un viņa laikmetu.

Par 496: Mans draugs dramaturgs Aleksandrs Davurins, kurš nomira pirms pieciem gadiem, divus gadus pirms nāves man teica: "Tu savā daiļradē esi īsts Mocarta tips."

Par 523: "Smolič, žalko Velrov ": jaunais kritiķis Vetrovs (sal. apstiprinājumu Nr. 14, vēstuli). Es daudziem draugiem sacīju, ka man ir žēl Vetrova — pateicu to arī savam ilggadīgam draugam, ukraiņu rakstniekam Smoličam.

Par 531: "Dubka"1 . Sal. apstiprinājumu Nr. 14, vēstuli.

/Paraksts:/ Valērijs Tarsis

Apstiprinājums Nr. 15

Valērijs un Hannija TARŠI (Bābenhauzene) Vēstule autoram: 1967. gada 8. jūnijā

"Mēs neskartu saņēmām lenti ar šeit veiktajiem 10. maija eksperimenta ierakstiem un to, dabiski, noklausījāmies ar īpašu interesi. Tiesa gan, Valērijs bija mazliet vīlies, jo viņam trūka personīgu atsauču — tikai vienreiz balss sauc "Tarsi". Tomēr arī tas ir rezultāts, es teiktu.

Iespaidīga bija arī "atbilde" uz mūsu viesa jautājumu "…pasaki kaut ko!" — (mikrofona balss veidā): "Nav, ko tev saka!"

Lieta laikam tāda, ka cilvēks, tiklīdz pārliecinājies par balsu fenomena īstumu, uzreiz koncentrējas uz izteikumu saturu. Mēs sapratām — saskaņā ar pievienoto sarakstu — apmēram 95 procentus: tāpat kā pirmajā eksperimentā, viennozīmīgi konstatējams, ka ir dzirdamas balsis, vārdi, izteikumi, arī vairāki īpašvārdi (spilgtākais piemērs: "Puškins"), vācu, krievu, galvenokārt latviešu valodās (Paldies par tulkojumiem! — Cik aizkustinoši ir atkārtotie lūgumi pēc piedošanas: "Kosti, piedodi!" — "Piedodat man!"). Attiecībā uz 49g:219 "Kosti, Kosti, turies!" es gribētu teikt, ka, pēc manām domām, tur seko vēl viena zilbe; taču precīzi es to nesaprotu, jo tas ir latviski.

Mani stipri nodarbināja jautājums, vai valodu izvēlei nav kāds sakars ar eksperimentētāju. Šāda saistība, manuprāt, būtu loģiska no tāda viedokļa, ka daudzas balsis taču vēršas tieši pie Jums — un tad arī izvēlas tās valodas, kuras Jūs pārvaldāt.

Mēs ar lielu interesi gaidām grāmatas iznākšanu!"

/Paraksts:/ Valērijs un Uannija Tarši

Apstiprinājums Nr. 16

Kārlis BAUERS, dziedātājs (Bāzele)

Pirmo reizi ar Dr. Konstantina Raudives balsu eksperimentiem es sastapos 1966. gada augustā. Lai gan sākumā es biju skeptiski noskaņots pret šādiem eksperimentiem, taču pēc pirmo ierakstu noklausīšanās biju spiests ticēt balsu fenomenam. Kaut arī nesaklausīju visas balsis, jo lielākā daļa balsu šajā ierakstā piederēja B un C grupai, taču, sev par pārsteigumu, lielāko daļu A un B balsu es sadzirdēju daļēji patstāvīgi.

Lielākā daļa ierakstīto balsu runāja latviski. Piemēram: "Nemociet Kosti!"; vai "Atceries mūs!"; vai "Gribu tevi redzēt. "; vai "Te aklie. "; vai "Māsa raud. " — Pēdējos divus teikumus es saklausīju, vēl pirms tos sadzirdēja Dr. Raudive.

Tālāk es dzirdēju dažas mikrofona balsis: "Man nav vaļas. " — "Solīsi, Kārli?" — "Ej savā vietā!" — Pēdējie vārdi šajā ierakstā, "Ar labunakti!", bija īpaši skaidri dzirdami.

Mana otrā sastapšanās ar Dr. Raudives balsu ierakstiem notika 1967. gada martā. Pie ierakstu noklausīšanās lielākoties bija klāt arī mana sieva. Izrādījās, ka lielu daļu atskaņoto balsu viņa dzird labāk par mani. Tomēr es no apmēram 300 ierakstītām balsīm saklausīju 70 procentus.

Vissatraucošāko iespaidu uz mums atstāja lūk, kas: šī gada (1967) 27. janvārī manas sievas radinieks izdarīja pašnāvību, nolecot no tilta. Ir izslēgta iespēja, ka Dr. Raudive būtu kaut ko zinājis par šo gadījumu.

Kad veicām balsu ierakstus mūsu dzīvoklī, Dr. Raudive uzaicināja manu sievu sazināties ar kādu mirušo un kaut ko viņam pajautāt. Pēc īsas vilcināšanās sieva pajautāja savam mirušajam radiniekam, Reinhardam, vai viņš var pieteikties. Seko ieraksts. To atskaņojot, bija dzirdami šādi pārsteidzoši vārdi: "Tiltam, Koste. "— "Tagad Friedhof." — 'Tiltam pāri te!" — Šo balsu saturs pilnīgi traģiski atbilst Reinharda brīvprātīgajai nāvei.

K. Raudives balsu ierakstu noklausīšanās liek man patiešām ticēt balsu fenomenam, jo es esmu šīs balsis dzirdējis.

/Paraksts:/ Kārlis Bauers

Profesors Atis TEIHMANIS (Freiburgas Mūzikas augstskola)

Man vairākkārt bija izdevība apmeklēt Konstantīnu Raudivi viņa studijā un noklausīties balsu fenomenu. 1967. gada 11. martā es izdarīju patstāvīgu ierakstu. Tas deva 155 balsis, no kurām 104 bija nevainojami dzirdamas.

Es konstatēju, ka balsis allaž ietur vienu un to pašu runas ritmu. Vēl pirms klausītājs saprot balss teikto, viņš balsi spēj identificēt un uztvert pēc šiem ritmiem. Šie viļņveidīgie ritmi ir viena no balsu runas īpatnībām. Tāpēc arī saprotams, ka vārdi, lai pielāgotos ritmam, tiek pakļauti zināmām skaniskām izmaiņām.

Balsis ievērojami atšķiras arī pēc stipruma; dzirdēju vārdus no visklusākā čuksta līdz pat labi dzirdamam saucienam.

Es spēju balsis patstāvīgi dzirdēt un atšifrēt tās pēc satura un jēgas. Dažos gadījumos varēju koriģēt eksperimentētāja dzirdēto. Tā, piemēram, eksperimentētājs konstatēja: "Es dzīvoj Nonsburgē. " Pareizi bija: "Es dzīvoj Nonsburdē. " — Eksperimentētājs pieraksta: "Ca va, kungs Atis!" Es konstatēju vēl vienu zilbi, jo minētais teikums neatbilda dzirdētajam ritmam. Viss teikums kopā skanēja: "Ca va, tas kungs Atis. "

Atkārtotos eksperimentos es noklausījos kopā apmēram 500 balsis, kuru teiktais manā interpretācijā tikai retu reizi atšķīrās no eksperimentētāja fiksētajiem vārdiem. Balsis kā akustisks dotums neapšaubāmi eksistē. Rezumējot to, ko līdz šim esmu dzirdējis, varu apstiprināt, ka balsis pēc to toņa augstuma, intensitātes un skaņas stipruma, kā arī pēc satura, nav maskēti skaņu efekti, bet gan reāli vārdu veidojumi, kas iemieso konstantu, negrozāmu saturu.

Cilvēka auss spēj šo fenomenu sadzirdēt un noteikt to saturu.

/Paraksts:/ A. Teihmanis

Apstiprinājums Nr. 18

Hervarts fon GIJOMS (izdevējs), Remāgene

Mana pirmā sastapšanās ar balsu fenomenu notika Bad Krocingenē, saistībā ar tikšanos, kurā piedalījās arī prof. Benders. Tovakar Jirgensons nolasīja ievadlekciju un atskaņoja vienu no savām lentēm. Sevišķi labi vēl šodien es atceros vārdu "Graecola!", tā tipisko ritmu un savdabīgo tembru. Viesu sarunas, kas sekoja lekcijai, dažas minūtes tika ierakstītas pa mikrofonu. Ierakstu pārbaudot, tas deva vairākas B kategorijas balsis, taču bez redzamas saistības ar klātesošajiem.

Vēlāk es vēl divas reizes ar Raudives kungu klausījos magnētiskās lentes un salīdzināju to, ko biju sadzirdējis, ar viņa saklausīto. Sākumā man bija stipri grūti identificēt man svešās valodas, taču, kad dzirde bija pieradusi pie balsīm raksturīgā skaniskā veidola, atsevišķi vārdi kļuva dzirdami aizvien skaidrāk, un, mazliet pavingrinājies, es, ja balsīm sekoju ar pastiprinātu uzmanību, varēju saprast pat lielāko daļu B balsu.

Vienā no šiem seansiem Raudive mani atstāja vienu. Es vispirms pateicu dažus vārdus mikrofonā un tad pārslēdzu ierakstu uz radio. Mans lūgums, lai mani no "tās puses" uzrunā vārdā, tika izpildīts. Uzskatu par izslēgtu, ka to būtu varējusi pārraidīt kāda Zemes radiostacija.

Remāgene, 1968. gada 31. jūlijā

/Paraksts:/ H. f. Gijoms

Kornēlija BRUNNERE

8032 Zūrich, BergstraBe 48

1967. gada 29. aprīlī

1967. gada 26. un 27. aprīlī Mūralta kundze un es bijām pie Konstantina Raudives, lai noklausītos viņa balsu ierakstus. Viņš demonstrēja mums lielu skaitu balsu; mēs tās dzirdējām un, kas attiecas uz vācu, franču, itāļu vai angļu vārdiem, ari patstāvīgi sapratām. Tie bija fragmenti no magnētiskajām lentēm, kas ierakstītas pa mikrofonu vai radio, un kurus Dr. Raudive pārraksta uz citu lenti, lai vienu un to pašu vietu varētu atkārtot vairākas reizes un stiprā pastiprinājumā. Līdz ar to tikpat pastiprinās arī blakus trokšņi. Kad klausītājs pie tā pieradis, tad dzird pavisam klusus, taču skaidri akcentētus, saprotamus vārdus un īsus, ļoti izteiksmīgus teikumus, kas lielākoties sastāv no trim vai četriem vārdiem dažādās valodās. To starpā, kā mums paskaidroja, ir arī zviedru, somu, latviešu, krievu un senlatviešu vārdi. Pēdējos Raudivem bieži vien nākas stundām ilgi meklēt vārdnīcās, pirms viņš var attiecīgos teikumus pilnīgi pārtulkot. Runa ir par skaidri atšķiramām vīriešu, sieviešu un reizumis arī bērnu balsīm, kas visas runā ļoti strauji, apmēram tā, it kā ar pārāk lielu ātrumu tiktu atskaņots ieraksts magnētiskajā lentē. Intonācija ir uzkrītoši ritmiska, tā ka var rasties tāds iespaids kā no dzejas. Šķiet, ka intonācija šādi pielāgojas straujākajai frekvencei. Virkne balsu piesakās līdzīgi tam, kā to dara radiostacijas; tās min ari savas stacijas nosaukumu. Kā mums pastāstīja Dr. Raudive, ar starptautisko radiokompāniju palīdzību sameklēt šos nosaukumus nav izdevies. Citas balsis, kā šķiet, pieder personām, kas neredzamas atrodas istabā vai vismaz ielūkojas tajā, jo tās vēršas tieši pie klātesošajiem, galvenokārt pie Raudives, vai arī konstatē viņa prombūtni. Liekas, zināmas balsis runā arī par citu balsu teikto vai aicina kādu palīgā.

Vakarā Raudive deva mums iespēju veikt patstāvīgu ierakstu. Viņš parādīja mums, kā lietot magnetofonu, iere- gulēja ārkārtīgi augstu mikrofona jutīgumu un, kad bija atradis kādu viļņa garumu, kurā nekas netika raidīts, lūdza mums, kad mēs būšot pateikušas ievadvārdus, pārslēgt aparātu uz radio ierakstu. Ieraksts ar mikrofonu ilga apmēram 3 minūtes, ieraksts pa radio — apmēram tikpat ilgi. Raudives kungs, kurš mūsu ieraksta laikā bija izgājis no istabas un pievienojies savai sievai virtuvē, atgriezās, pēc skaitītāja rādījuma konstatēja, ka mūsu līdzšinējais ieraksts ir samērā īss, pārbaudīja radiovilni, kuru novērtēja kā nepietiekamu, uzlaboja radio uztveršanu un atkal atstāja istabu. Mēs turpinājām magnetofona ierakstu vēl apmēram 3 minūtes, bez mikrofona, pa radio.

Nākamajā rītā Dr. Raudive atskaņoja mums šo ierakstu, kas bija pārrakstīts jaunā lentē. Stipri pastiprinātie blakus trokšņi netraucēja, ļoti uzmanīgi klausoties, dzirdēt tipiskos īsos, kodolīgos teikumus dažādās valodās. Dažas balsis bija dzirdamas jau mikrofona ieraksta fragmentā. Radio ieraksta fragmentā skanēja sūdzības par ieraksta apstākļiem, kas šodien esot īpaši nelabvēlīgi, kā arī jautājumi par to, kur esot palicis Raudive. Sekoja balsis, kas vērsās tieši pie Konstantina Raudives, un viena, kas griezās pie manis. Dr. Raudive bija nodomājis vēl tai pašā naktī noklausīties un pārrakstīt visu lenti, kas viņam būtu maksājis apmēram 5 stundas naktsmiera. Kāda balss viņu brīdināja to nedarīt. Tai piemita balsīm tipiskais straujais un klusais ritms. Paklausot ieteikumam, Raudive atlika lentes otrās daļas apstrādāšanu uz vēlāku laiku.

Ļoti labu iespaidu uz mums atstāja Konstantina Raudives rūpība, pētnieka gars un apzinīgums. Šīs pētniecības nozares tālākā attīstība būs atkarīga no radiotehnikas pilnveidošanas, no pastiprināšanas iespējām un no blakus trokšņu novēršanas iespējas.

Iegūtā informācija saturiski vēl ir trūcīga. Taču to var detalizēti salīdzināt ar citu medijiskas izcelsmes informāciju, un atsevišķi balsu izteikumi var noderēt šīs pētniecības nozares uzlabošanai. Reizes, kad Dr. Raudivi tieši uzrunā vārdā vai tā saīsinājumā, sveicieni no daudziem viņa mirušajiem draugiem un atsevišķi īsi, ar ieraksta situāciju saistīti teikumi, veidoti valodu mozaīkā, ļauj izslēgt hipotēzi par citu radiostaciju pārraidītu runas fragmentu uztveršanu.

Pēc izteikumu straujuma un dinamikas spriežams, ka tie nāk no kādas citas frekvences. Tas apgrūtina noklausīšanos, jo ausij vispirms jāpierod pie šī neparastā runas veida.

Pēc atgriešanās es pastāstīju Džūlijai, kuras vīzijas man pašlaik jāapstrādā, par balsīm magnētiskajās lentēs un imitēju izteikumu ritmu un dinamiku. "Jā," viņa sacīja, "tieši tāpat runā arī tie, ko es satieku savās vīzijās!" Un viņa atkārtoja balsu runu, kura skanēja kā pārāk ātri atskaņota magnetofona lente.

/Paraksts:/ Kornēlija Brunnere

Apstiprinājums Nr-20

N. fon MŪRALTA kundze (Šveices Parapsiholoģijas biedrības darba grupa, Kisnahta/Cīrihe)

Daži novērojumi un domas par "balsu fenomenu".

26. un 27. aprīlī man bija izdevība tuvāk iepazīties ar "balsu fenomenu", kuru Konstantins Raudive kopš vairākiem gadiem pēta ar apbrīnojumu entuziasmu un pie zinātniski nevainojamiem nosacījumiem. Es spēju noklausīties 200 balsis, pēc zināma treniņa saturiski labi saprast lielāko daļu no tām un kopā ar savu pavadoni Kornēliju Brunneri patstāvīgi, pētnieka prombūtnē veikt eksperimentu. Šis ieraksts, kuru izdarījām gan pa mikrofonu, gan pa radio brīvajām frekvencēm, deva apm. 50 balsis.

Es fenomenu uzskatu par augstākajā mērā interesantu gan atsevišķiem cilvēkiem, gan pētniecībai, it īpaši parapsiholoģijai. Domājams, ka tam ir ļoti liels attīstības potenciāls, it īpaši, notiekot tālākai tehniskai pilnveidei un diferenciācijai. Šai ziņā Dr. Raudive sasniedzis to, ko mūsdienās iespējams sasniegt: proti, apzinīgi noklausoties balsis pēc katra ieraksta, kā arī tās rūpīgi izolējot un pastiprinot ar vismodernāko aparātu palīdzību. Katras atsevišķās balss atkārtojamība ļoti atvieglo noklausīšanos un dara fenomenu īpaši piemērotu zinātniskai izpētei. Vienīgais priekšnoteikums ir laba, ja iespējams — trenēta dzirde. Patiesu interesi, atvērtību un nepieciešamo izturību es uzskatu par pašsaprotamu.

Cik man zināms, katrs ieraksts dod rezultātus, t.i., balsis, neatkarīgi no tā, kas piedalās eksperimentā un cik ir klātesošo. Tiesa gan, nelabvēlīgi laika apstākļi var izraisīt radio uztveršanas traucējumus.

Kā jau minēju sākumā, fenomens notiek arī Raudives prombūtnē, arī telpā bez cilvēkiem, ar ierakstam gatavu mikrofonu. Šie fakti pelna ievērību, jo tie var izrādīties nozīmīgi fenomena izskaidrojumam. Man personīgi tie jau šķiet norādām, ka galvenā nozīme diez vai ir pētniekam, dalībniekiem vai to zemapziņai, bet gan sākotnējais nolūks izpausties droši vien pieder pašām balsīm. Uz to norāda arī balsu lielais skaits — K. Raudive ir reģistrējis daudzus tūkstošus —, to daudzveidība un individuālā savdabība.

Tās skaidri atšķiras no pētnieka un dalībnieku balsīm. Mani sevišķi iespaidoja to straujums, ritma savdabība, un to skanējums, kas bieži vien ir skaists un melodisks.

Bez šaubām, balsu izteikumi pagaidām vēl ir lielākoties īsi un cilvēkiem no malas — ne vienmēr uzreiz saprotami. Tas ir tā, it kā mēs pagaidām tvertu tikai fragmentus no kāda veseluma, kas pagaidām vēl lielā mērā ir apslēpts. Taču lielākoties šiem fragmentiem ir jēga; īpaši labi šo jēgu uztver Dr. Raudive, kam ir vajadzīgā pieredze un iejušanās spēja. Tāpēc arī saprotams, ka tās galvenokārt vēršas pie viņa, taču allaž arī pie pārējiem klātesošajiem. Tiek izteiktas arī vispārīgas dabas piezīmes un norādes par nākotnē gaidāmiem notikumiem. Lai minētu tikai dažus piemērus no manis pašas veiktā eksperimenta: kāda balss nekavējoties reģistrēja pētnieka prombūtni un nožēloja to. Kāda cita balss konstatēja, ko viņš šobrīd darot, un vairākkārt vēlējās, lai viņš atgrieztos.

Uz jautājumu, kā mums izrādīt savu atzinību Raudivem, saņēmu atbildi, lai es viņam pateicoties. Pareģotie stiprie traucējumi laika apstākļu dēļ patiešām iestājās.

Es arī vēlējos uzzināt kādas konkrētas, man personiski nepazīstamas, jau sen mirušas polietes vārdu. Atbilde bija: "Anja Poživar", kas ir poļu vārds. Es ceru, ka šos datus man izdosies pārbaudīt. No 200 balsīm, kuras es noklausījos, es īpaši atceros vēl šādus izteikumus: "Dvēseles ainava — dzīvē ir grūti izstāstīt. Mēs esam novērotāji. Tie, kas ir gaisā, tie ir cilvēki. Kosta, es esmu. Muita pie pārejas. Raudive radars! Te runā Ziedoņu Gunār-Gunārbija." (Šīs un citas stacijas, kuras neeksistē uz Zemes, bieži piesakās, minot savu nosaukumu.)

Raudives apjomīgajā un daudzpusīgajā materiālā atrodami vēl ievērojami interesantāki izteikumi. Sevišķi pārsteidz biežie vārdi un teikumi, kas kombinēti no dažādām valodām. Liekas, ka balsis dod priekšroku valodām, kuras pārvalda vai pazīst pētnieks un klātesošie.

Kāda tam visam jēga? Mēs varam izteikt minējumus, taču īstās atbildes nav, un daudzi jautājumi vēl ir atvērti.

Taču tam, kurš izturas pret šīm balsīm objektīvi un bez aizspriedumiem, spontāni, kā arī tikko minēto novērojumu rezultātā rodas iespaids, ka viņš kontaktējas ar patstāvīgām,

inteliģentām būtnēm. Vismaz es to tā izjūtu. Tās tagad censties apzīmēt tuvāk man šķiet pāragri, lai gan saprotams ir pieņēmums, ka tās ir Zemei tuvu aizgājēju, iespējams — arī citu sfēru iedzīvotāju balsis. Taču jau tagad konstatējams un man šķiet būtisks tas, ka šīs būtnes atšķiras no mums, tomēr spēj labi novērot, skaidri domāt, izteikt sajūtas un reizēm pat brīnišķīgi joko, kas man ir īpaši simpātiski! Tas tiesa, ka arī mēs ar savu personību, nostāju vai jautājumiem ietekmējam katru attiecīgo sarunu, pat varam piešķirt tai zināmu virzienu, taču balsu pašu individualitāti tas nekādi neietekmē un nedara apšaubāmu.

Skaidrs, ka šī jaunais, augstākajā mērā interesantais kontaktēšanās veids savā ziņā vēl ir bērna autiņos — bet vai tas pagaidām nav attiecināms uz visu paranormālo fenomenu pētniecību kopumā?

Viens gan ir skaidrs: Raudives teicamais, tik labi pamatotais darbs ir labākā iedomājamā bāze un izejas punkts turpmākiem pētījumiem šajā jomā. Pateicoties tā augstajai, eksaktajai pārbaudāmībai, tam ir lielas izredzes tikt zinātniski atzītam. Tas ir viegli saprotams un tehniski pamatots, līdz ar to atbilstošs mūsu laikam, un tāpēc varētu rosināt daudzus cilvēkus domāt un pat ietekmēt viņu pasaules uzskatu.

/Paraksts:/ N. f. Mūralta

Apstiprinājums Nr. 20a

Mēs noklausījāmies balsis no mūsu ieraksta 1967. gada 27. aprīlī Bad Krocingenē, Konstantina Raudives studijā, un sapratām tās par 100 procentiem.

/Paraksti:/ Kornēlija Brunnere N.f. Mūralta

1967. gada 9. augustā mēs kopā ar Konstantinu Raudivi veicām eksperimentālo ierakstu. Mēs dzirdējām un sapratām 90 procentus protokolā fiksēto balsu, ko ar šo apstiprinām.

/Paraksti:/ Helēna Šmīdheinija Katrīna Boli i

Apstiprinājums Nr. 22

Voldemārs A. ROLLE, fiziķis un teologs (Vilimantika, ASV)

Par šo lietu īsumā varu teikt sekojošo:

Tevis atsūtītajās lentēs ar balsu kopijām balsis ir labi dzirdamas, un man šķiet, ka tikai kurlie tās var nedzirdēt un nesaprast. Es priecājos, ka šis fenomens patiešām pastāv. Manuprāt, nav svarīgi, vai esi reģistrējis vienu miljonu vai desmit miljonus balsu. Izšķiroši ir izsekot šim fenomenam kā para- fiziskam faktam un empīriski to pētīt. Protams, var mēģināt izskaidrot šo fenomenu no fizikas viedokļa. Taču tas nebūs viegli, un rezultāti aprobežosies ar paša fenomena eksistences konstatāciju.

Tā kā esmu arī teologs, šis Svēto rakstu izteikumu apliecinājums mani nepārsteidz: balsu fenomens izskaidro un apliecina tos faktus, kas tajos izpausti vīziju un audīciju (iekšēji dzirdētu augstākas varas atklāsmju — tulk. piez.) veidā.

Attiecībā uz neapzinātā teoriju šajā kontekstā, respektīvi, priekšstatu par to, ka neapzinātā raidīti elektromagnētiskie viļņi var ietekmēt magnētisko lenti vai radioviļņus, es to uzskatu par maz ticamu. Ievērību pelna tas, ka ir iespējams identificēt šo balsu izraisītāju. Manuprāt mums te darīšana ar no matērijas atbrīvotu progresīvās inteliģences dzīvības enerģiju. To varētu ilustrēt ar paviršu analoģiju: protonā atrodas zināma ar enerģiju lādēta masa. Kad kodolreakcijā protons kļūst par neitronu, šī enerģija atdalās no protona un atbrīvojas. Arī, kad elektrons no augstākas enerģijas orbītas nonāk Tālākā, atbrīvojusies liekā enerģija atdalās fotona veidā, kam piemīt zināma relatīvā masa un frekvence. Jāpiezīmē, ka fotonā tīrā enerģija jau ir saistīta ar zināmu, kaut arī tikai relatīvu, masu, un tāpēc tas atrodas tādā masas inerces sistēmā, kur gaismas ātrums ir konstants. Manuprāt ar mirušajiem cilvēkiem notiek kaut kas līdzīgs: dzīvs cilvēks atšķiras no miruša vienīgi ar to, ka dzīvā cilvēkā masa, t.i., viņa ķermenis, ir saistīts ar tīras progresīvās inteliģences dzīvības enerģiju. Dzīvnieku masa, resp., dzīvnieku ķermenis, satur tikai tādu dzīvības enerģiju, kura pēc savas būtības atšķiras no progresīvās inteliģences dzīvības enerģijas. Vēl neizpētītā dzīvības enerģija pasaulē laikam gan ir tikpat daudzveidīga kā elektromagnētiskā enerģija un siltuma un gaismas enerģija. Cilvēkam mirstot, enerģija atbrīvojas no masas un turpina savu pastāvēšanu tīrās enerģijas inerces sistēmā, kurā enerģija vairs nav saistīta ar (relatīvo) masu. Šī tīrās enerģijas sistēma eksistē neatkarīgi no mūsu septiņu inerces sistēmu likuma; masa ir ieslēgta šajās sistēmās, vai nu visās septiņās, vai tikai vienā no tām. Šīs septiņas inerces sistēmas ir:

1. Zemes rotācija ap savu asi;

2.  Zemes rotācija ap sauli;

3.  Saules kustība, resp., rotācija, mūsu galaktikā;

4.   Mūsu galaktikas griešanās ap savu asi;

5.  Mūsu galaktikas kustība Visumā;

6.  Mūsu Visuma kustības ātrums;

7.  Mūsu Visuma rotācija ap savu centru resp. savu asi.

Tīrā enerģija var pastāvēt ārpus šīm septiņām sistēmām, tā pārsniedz gaismas ātrumu. Manuprāt, gaismas ātrums ir tikai tīrās enerģijas izplūšanas ātrums. Atšķirībā no Einšteina, es nedomāju, ka gaismas ātrums ir konstants. Tas ir konstants tikai tādā mērā, kādā enerģija ir saistīta ar masu. Tiklīdz enerģija pārsniedz gaismas ātrumu, tā atrodas tīrās enerģijas inerces sistēmā, kurā dominējošais faktors ir kvadrātsakne no mīnus 1, t.i., tās inerces sistēmas raksturo imagināri lielumi. Tā pastāv ārpus laika un telpas, un vienlaikus tā ir arī laikā un telpā.

Lai brīvās progresīvās inteliģences dzīvības enerģiju pakļautu mūsu inerces likumu sistēmai, tai, līdzīgi kā fotonam vai elektromagnētiskajiem viļņiem, jāsavienojas vismaz ar relatīvo masu; tas var notikt, ja mums izdodas tīrajai enerģijai piešķirt ātrumu, kas mazāks par gaismas ātrumu. (Relatīvo masu Jaunā Derība apzīmē kā "apskaidroto miesu" vai, kā saka apustulis Pāvils, "garigo miesu". 1. Kor. 15; 44 utt.)

Tev ar savas progresīvās inteliģences dzīvības enerģiju ir izdevies koncentrēt brīvo enerģiju tādā inerces likuma sistēmā, kas atrodas viņpus laika un telpas. Esmu pārliecināts, ka Tevis aprakstītie fenomeni ir reāli. Bez šaubām, tie ir tikpat reāli kā mūsu pašu eksistence. Mūsdienu zinātnes nelaime ir tā, ka tā veltī pārāk maz uzmanības brīvajai enerģijai un visus savus pūliņus ir vērsusi uz saistīto enerģiju — to, kas tādā vai citādā veidā ir saistīta ar masu (arī ja tā ir relatīvā masa, kā fotonam). Tāpēc zinātne nav tikusi tālāk par vienīgo konstanti — gaismas ātrumu. Pēc manām domām, šis ātrums nav nekas galīgs, tikai robežlielums tajā inerces likumu sistēmā, kur vēl eksistē masa kā tāda. Taču tai seko tādas enerģijas inerces sistēmas, kuras ātrums pārsniedz gaismas ātrumu.

Man šķiet, ka ari balsu fenomena pētniecībā mērinstrumenti mums nepalīdzēs pavirzīties tālāk; jo matemātiskie aprēķini vis nav absolūtas patiesības: matemātika savā kopumā vēl ir neaptverama, pat pašām gudrākajām zinātnes autoritātēm. Daudz ko vēl atklās, un daudz, ko apgāzīs.

Šī problēma ir tik kolosāli svarīga, ka pie tās vajadzētu ķerties no vairākiem aspektiem reizē. Galvenokārt vajadzētu turpināt pētīt balsu fenomenu, kurš ir saistīts ar šosauli un viņsauli.

/Paraksts:/ Voldemārs Rolle

Apstiprinājums Nr. 23

HertaVITMANE-KIR iBAUMA

Mūnchen 13

AdalbertstraBe 54

1967. gada 1. jūnija priekšpusdienā Konstantins Raudive, kurš uz vairākām dienām bija ieradies Minhenē, uzaicināja mani pie sevis uz viesnīcu, lai iepazīstinātu ar kādu fenomenu, ar kuru es līdzīgā veidā līdz šim nekad mūžā nebiju sastapusies.

Viņš man atskaņoja magnētisko lenti, kurā bez viņa paša skaidrojošajiem izteikumiem bija dažādas balsis, kuras man arī nācās atzīt par cilvēku balsīm. Tomēr balsis bija tādas, kādas mēs neesam raduši dzirdēt ne personiskās saainās, ne arī pa mums pazīstamajiem tehniskajiem saziņas līdzekļiem, resp., nesējiem. Vispirms mani šokēja un lika saasināt uzmanību īpatnējais tālums, no kura dzirdi skāra atsevišķi vārdi un teikumi, līdzīgi slīdošām ēnām — savdabīgā ritmā, kurš savos viļņos it kā šķita atnesam šos vārdu veidojumus. Valodas lietojums bija pielāgots šim viļņojošajam ritmam, turklāt tādā mērā, ka, pakļaujoties ritma kategoriskajai prasībai, dažu zilbju un vārdu skanējums tika neierasti pārveidots. Līdzīgi tas notiek lirikas jomā ar dzejoļiem. Arī šeit no pašām dzīlēm kāpjošs ritms pakļauj valodu saviem likumiem.

Paustie teikumi vai vārdi piederēja cilvēkiem, kuru, saskaņā ar šo izteikumu būtību, vairs nav starp dzīvajiem. Saistībā ar dažiem izteikumiem mana balss skaidri uztvēra arī atsevišķus cilvēku vārdus, par kuru kādreizējo dzīvi un nāvi man komentētājs Konstantins Raudive sniedza autentiskus datus. Balsis savā skanējumā atšķīrās cita no citas, un tās bija vīriešu un sieviešu balsis. Dažkārt tās paslīdēja garām ašā, vibrējošā ritmā, kurā tikai pēc atkārtotas uzmanīgas ieklausīšanās varēja sadzirdēt atsevišķus vārdu veidojumus. Citkārt tās atkal bija pilnīgi skaidri dzirdamas jau ar pirmo ieklausīšanās reizi. Atsevišķie teikumi skanēja no vairāk vai mazāk jūtama attāluma dažādās valodās: vācu, latviešu, krievu, angļu, spāņu. Acīmredzot, tās ir tādas valodas, kurās prot izskaidroties Konstantins Raudive. Dažkārt arī kādam man saprotamam vācu izteikumam bija tāds fonētiskais izpildījums, kādu mūsdienās vairs nelieto nevienā vāciski runājošā apvidū. Vai arī tas bija viens vienīgs īss teikums, kombinēts no visām piecām nosauktajām valodām, kuru atsevišķos vārdus es varēju skaidri sadzirdēt. Retu reizi runas ritms manai ausij bija gandrīz par ātru. Tad dzirde spēja to vēl uzvērt tikai pie maksimālas koncentrācijas. — Izmēģinājumā, kurā noklausījos 60 līdz 70 balsis, resp., teikumu konstrukcijas, man personīgi nesaprotami palika apmēram 5 procenti.

Kas gan tik īpatni skanēja man pretim no šīs lentes? Konstantins Raudive ir tāds cilvēks un rakstnieks, kura literārie darbi liecina par skaidru, asu domāšanu. Viņa patiesīgumam lietā, ar kuru viņš mani šeit iepazīstināja kā ar prātam neaptveramu pieredzi — varbūt no pasaules, kas atrodas viņpus laika un telpas? —, es varu nešaubīgi uzticēties. Tā nu man kā apburtai bija jāklausās tādu balsu korī, kas nebija iekļaujamas dzīvo cilvēku pasaulē. Ne pēc vārdu paustās jēgas, ne pēc īpatnēji viļņojošā un svešā ritma—aši aizslīdošās vārdu spēles un bezgalīgi tālā un vienlaikus neatlaidīgā skanējuma. Šķita, ka šis skanējums nerod telpā atbalsi, atšķirībā no dzīvi vibrējošas balss — lai arī tā nāktu tikai no magnetofona vai radio. Un, kā jau pie pašas noklausīšanās, tā arī tagad, apdomājot pirms nedaudzām dienām piedzīvoto, ir nepieciešama maksimāla koncentrācija, lai to, kas patiešām un viennozīmīgi dzirdēts, vēlreiz atsauktu skaidrā atmiņā.

Gaužām konkrēts biklums man šeit liedz atkārtot tos vārdus, kurus es kā noslēpumainas vēstis neapšaubāmi dzirdēju skaidri un gaiši. To es atstāju to cilvēku ziņā, pie kuriem šīs balsis no nezināmām tālēm šķita vēršamies personiski. Dažkārt likās, ka pats ceļš no turienes šurp ir grūts, vai arī — dzirdot kādu šifrētu izteikumu — kosmisku ietekmju apgrūtināts. Acīmredzot, līdz klausītājam spēja nokļūt tikai atsevišķi vārdi vai teikumu fragmenti. Tomēr šo to no dzirdētā es tikai ar grūtībām spēšu aizmirst. Kādas zemas sievietes balss lūgšanu par Konstantinu, kurā dēls domājas atpazīstam mirušo māti, vai arī to maigāko sievišķo balsi, kura it kā līksmā izbrīnā paziņo draugam priecīgu vēsti: "Kosti, es esmu!"

Šīs klusi uzstājīgās balss skanējums vēl viļņoja manī, kad es tajā reti pelēkajā dienā, kas klāja pār zemi tikai miglu un mitrumu, cauri trokšņainajai pilsētai braucu mājup. Droši vien es to — lai cik mīklaina man tā būtu — vairs nespēšu aizmirst nekad mūžā.

/Paraksts:/ Herta Vitmane-Kiršbauma

Dipl.-lng. Helmuts HĒR1NGS un Heidelore HĒRINGA kundze, ķīmiķe (Manheima)

Fragments no vēstules autoram:

"Iespēja magnētiskajā lentē ierakstīt un atskaņot neredzamo būtņu balsis ir kolosāls atklājums. Kā Jūs mums teicāt, šīs balsis ļāva sevi atpazīt, pa daļai minot savu vārdu un pa daļai — atsaucot atmiņā notikumus, ko piedzīvojušas Jums pazīstamas personas. Tā kā šai gadījumā runa bez izņēmuma ir par mirušajiem, Jūs pamatoti izdarījāt secinājumu, ka balsis, ko esat ierakstījis magnetofona lentē, vispār ir saistāmas ar mirušajiem, aizgājējiem uz viņsauli — turklāt tās Jūs vēl informēja par viņsaules eksistences detaļām.

Pēc šiem ievadvārdiem Jūs mums atskaņojāt lenti, kurā bijāt apkopojis vislabāk dzirdamos balsu ierakstus. Pēc īsas ieklausīšanās un pierašanas pie fona šalkoņas es spēju saprast skaidrus vārdus un veselus teikumus. Šie teikumi bija runāti dažādās valodās, kuras Jūs man izskaidrojāt un iztulkojāt. Valodas ritms man šķita steidzīgs un aprauts.

Lai teikto varētu labāk saprast, mans vīrs un es salīdzināšanai saņēmām rakstisku teksta atšifrējumu.

Iepazīšanās ar šiem faktiem, kas mums bija jauni, notika pilnīgi lietišķā veidā.

Tagad mēs gaidām Jūsu grāmatu, lai intensīvāk varētu strādāt ar Jūsu aprakstīto izziņas materiālu.

Laikam gan visi cilvēki, konfrontēti ar šiem fenomeniem, vienādi nodrebēs nepazīstamā priekšā. Jo tie katru indivīdu personiski ārkārtīgi dziļi skar. Taču es ļoti priecājos, ka Jūs man sniedzāt dažus pieturas punktus skaidrībai un drošībai.

Vēl pirms simts gadiem, gribot ķīmiskus procesus ietekmēt ar metafizikas palīdzību, alķīmiķi izvirzīja pašas bezjēdzīgākās teorijas. Pa šo laiku ķīmija ir kļuvusi par precīzu dabaszinātni, bez kuras rezultātiem mūsu šodienas dzīve vairs nav iedomājama. Kāpēc gan lai arī metafiziku nevarētu attīstīt par tikpat precīzu gara un dabas zinātni?"

/Paraksts:/ Heidelore Hēringa Helmuts Hērings, Dipl.-Ing.

Apstiprinājums Nr. 25

Ar maniem iniciāļiem atzīmētās balsis man 1966. gada 10./11. novembri demonstrēja Konstantins Raudive, šādi tās verificējot.

/Paraksts:/ M. Fētke

Apstiprinājums Nr. 26

Rura ŠŪRIHTA 852 Erlangen Gleivvitzer StraBe 46

Viesojoties mūsu namā, Dr. Raudive man pastāstīja par saviem balsu eksperimentiem. No 60 man atskaņotajām balsīm magnetofona lentē es varēju saprast vismaz 70 procentus.

/Paraksts:/ Ruta Šūrihta

Apstiprinājums Nr. 27

Irēne Melle, Fil. mag. Stokholma

1967. gada 10. un 11. jūlijā man bija izdevība noklausīties piemērus no balsīm magnetofona lentēs. Es dzirdēju un sapratu 305 balsis.

/Paraksts:/ Irēne Melle

H. BJERI, skolotājs, Antuanete BJERI kundze, Urzula RUDŽERI-BJERI (Bīle). 1967. gada 1. jūlijā, pulksten 0.38 Man, manai sievai Antuanetei un meitai Urzulai bija izdevība noklausīties balsu fenomenu. Mēs neapstrīdami dzirdējām un sapratām 50 atskaņotās balsis. To mēs apliecinām.

/Paraksti:/ H. Bjeri A. Bjeri U. Rudžeri-Bjeri

Fridrihs JIRGENSONS (Melnbo, Zviedrija)

Vairākas reizes apmeklējot Bad Krocingeni, es Konstantina Raudives studijā noklausījos apmēram 300 balsis. Es tās skaidri sapratu, apstiprināju un patstāvīgi neapstrīdami verificēju.

Pēc manas astoņu gadu pieredzes šajā jomā man bija liels gandarījums atpazīt dzirdētajā to pašu fenomenu, kura balsis, tā teikt, uzrāda to pašu daudzvalodību un raksturu. Raudives ieraksti, kurus es rūpīgi un uzmanīgi pārbaudīju, lietišķā veidā apstiprina tos unikālos kontaktus ar pagaidām vēl nezināmu dzīvības līmeni, kuru mēs varbūt varam apzīmēt kā viņpasauli vai kā kādu augstāku dzīves dimensiju.

Jau tas fakts vien, ka zināmi Raudives uzdoti jautājumi saņem skaidru un viennozīmīgu atbildi, norāda uz tiešu kontaktu — apmēram tādu, kāds ir, sarunājoties pa telefonu. Es konstatēju, ka dažas vīriešu un sieviešu balsis, kuras bieži parādās manos ierakstos, fiksētas arī Raudives materiālā.

IeraksUi skaidrība — līdzīgi kā maniem ierakstiem — bija dažāda. Bija skaidri dzirdami teksti (A-balsis), labi uztveramas balsis (B-balsis) un mērenas kvalitātes balsu ieraksti; atkarībā no atmosfēras apstākļiem balsis bija ierakstījušās vairāk vai mazāk skaidri.

Tas, ka Raudives pētījumos runa ir par to pašu balsu fenomenu kā manos ierakstos, ir neapstrīdams fakts. Ja arī viņa metodes atšķiras no manējām, tad tā izrādījusies tikai priekšrocība, ka tas pats fenomens ir panākams ar pilnīgi neatkarīgiem paņēmieniem. Tagad galvenais ir balsu fenomena kā tāda verificēšana un objektīva konstatācija. Tas, ka mēs ar laiku varēsim iegūt plašākus un tehniski pilnīgākus rezultātus, jau šodien ir skaidri redzams. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka te runa par tādiem sakariem, par tādu tiltu, kas atrodas pašā jaunākajā sākuma stadijā, un kas jāpadziļina un jāveido ar maksimālu rūpīgumu un izpratni — gan no šīs puses, gan no tās.

*

Šeit īsumā manas domas par balsu fenomenu:

Būtu ievērojami pāragri censties eksakti klasificēt tādu notikumu, kas vēl atrodas attīstības stadijā un kura nozīmīgumu mēs šodien vēl nevaram aptvert. Taču — pēc astoņu gadu pieredzes — ir neapstrīdami konstatējami šādi fakti:

1.  Balsis mūs uzrunā. Tās raida uz magnētisko lenti, no vienas puses, tieši caur mikrofonu, no otras puses, tās ar kaut kādu elektromagnētisku "radaru" palīdzību caur radio resp. caur kādu nesošo vilni tiek pārnestas uz pieslēgto magnetofonu.

2.   Abos gadījumos runa ir par personiskiem paziņojumiem, kuri nāk no mirušiem radiniekiem, draugiem vai arī mums nepazīstamām personām, pie kam runas veids konsekventi ir daudzvalodīgs. Runātāji paši apzīmē sevi kā "Tote", "Tota", "Doda", "marti" utt., taču no otras puses dzīvi uzsver, ka "die Toten leben " (latv. — "mirušie dzīvo" — tulk. piez.), jo viņi nemaz nav miruši! Varbūt šo paradoksālo, jautro, bieži vien pat palaidnīgo izteicienu funkcija ir mazināt spriedzi tā, lai šie sakari mums šķistu vieglāki un "veselīgāki".

Es personiski varu pilnīgi droši konstatēt sekojošo: ziņojumi neapšaubāmi nāk no mūsu tā sauktajiem mirušajiem. Ar elektromagnētisku impulsu, frekvenču vai viļņu palīdzību viņi spēj reģistrēties magnētiskajā lentē. Mirušie mēģina šos sakarus nostabilizēt, un mēs ar tehniskiem palīglīdzekļiem no savas puses arī varam sekmēt šo sakaru padziļināšanu un kvalitāti.

Šie sakari pirmo reizi mūsu cilvēces vēsturē sniedz objektīvu pierādījumu pēcnāves dzīvei, tā ievadot jaunu ēru.

Tam ir ārkārtīga nozīme. Nāves problēmas atrisinājums atrisinās visas pārējās mūsu problēmas, jo tajā ir atslēga uz esību: nemirstība.

Pompeji, 1967. gada augusts

/Paraksts:/ Fridrihs Jirgensons

Apstiprinājums Nr. 30

Ar šo es apstiprinu, ka esmu veikusi eksperimentālos ierakstus un balsis patstāvīgi dzirdējusi un sapratusi. Bad Krocingene, 1967. gada 10. septembrī

/Paraksts:/ Ilze Dīrše Hamburga

Apstiprinājums Nr. 31

Dr. med. Vilhelmīne Š. Anekina, Kreiclingene

Kreiclingenē, 1967. gada 26. novembrī

Liecība

Es, Vilhelmīne Šarlote Anekina, ārste anestezioloģe, ar šo apstiprinu, ka pati dzirdēju balsu fenomenu Konstantina Raudives studijā Bad Krocingenē 1967. gada 11. un 12. novembri.

Pati personiski varēju pārliecināties arī par to, ka Konstantins Raudive pētījumus veic ar zinātnisku konsekvenci un izvērtē pēc stingri zinātniskām vadlīnijām.

Es pārliecinājos, ka pastāv ārpuszemes būtnes, kuras cenšas ar elektromagnētisko viļņu palīdzību nodibināt dzirdamu kontaktu ar mums, dzīvajiem cilvēkiem.

Vizītes laikā pie Konstantina Raudives es varēju viņa studijā noklausīties jau izvērtētas balsis, kā arī novērot vienu ieraksta seansu un pati piedalīties vienā uz partnerību vērstā balsu fenomena ierakstā.

Es sadzirdēju visas jau izvērtētās balsis. Vienīgās grūtības bija saistītas ar to, ka nerunā ju daudzās no tām svešvalodām, kurās runā balsis. Vārdu jēgu es spēju saprast, tikai iepazinusies ar tulkojumu, kuru man iedeva Raudive.

Tā kā Raudive balsis ieraksta lentēs, tās jebkurā laikā ir iespējams reproducēt trešo personu vajadzībām. Katra balss tiek precīzi reģistrēta, apzīmējot to ar lentes numuru un skaitītāja rādījuma skaitli. Tātad var jebkurā laikā noklausīties un atskaņot citiem jebkuru balsi, izņemot C balsis, jo sava skanējuma tehniski zemās kvalitātes dēļ tās nav piemērotas pārrakstīšanai uz citām lentēm, analīzei un izvērtēšanai.

No ierakstiem magnētiskajā lentē, kurus Raudive izda- rija 28.10.1967., vairākas balsis sarunājās ar eksperimentētāju. Balsis bija labi atpazīstamas, katrai bija sava raksturīga intonācija un runas ritms. Skaidri atšķiramas bija sieviešu, vīriešu un bērnu balsis.

Daļu balsu magnētiskajā lentē ieraksta tieši pa mikrofonu, otru daļu — pa radio. Pēdējam vislabāk ir piemērots klusējošs raidītājs ar tā saukto balto troksni; šādi balsis var dzirdēt labāk nekā tad, kad tām pāri skan mūzika.

Ierakstot Raudive pa mikrofonu uzņem kontaktu ar kādu partneri no viņsaules; viņš pasaka tam dažus vārdus, pēc kuriem vairākas minūtes notiek ieraksts. Pēc tam ar austiņām viņš var saklausīt balsis. Visskaidrāk dzirdamās viņš pastiprina un pārraksta otrā lentē, apgādājot ar analīzi un paskaidrojumiem.

Es pati no 28.10.1967. ieraksta varēju atpazīt visas balsis, izņemot vienu. Balss, kuru es gan dzirdēju, taču runas

ātruma dēļ neatpazinu, ir partnerības balss 50. lentē, sarkanajā pusē, ar skaitītāja numuru 257: "Kosteplāgas, pacieties!", A grupas balss (Zviedru, latv. — "Koste mokās, pacieties!") Dzirdamas arī sarunas, ko balsis risina savā starpā. No tā paša ieraksta, kas veikts 28.10.1967. es citēju: 50. lente, sarkanā puse; skaitītāja rādījums:

385  (Partneris ir Margareta)

386   "Margareta", B-balss (sieviete)

388 "Nav Margareta", arīdzan B-balss (sieviete) 391 "Laba māte te. " A-balss (sieviete) 394 "Vai tu mamma? " A-balss (sieviete) 398 "Tev Kostja nepatīk. " A-balss (vīrietis?) Šie bija tikai daži piemēri no simtiem reģistrēto balsu. Es uzskatu par neapšaubāmu, ka ārpuszemes būtnes ar mūsu tehnisko palīglīdzekļu starpniecību meklē kontaktu ar mums.

Tas, ka viņš šo fenomenu padarījis mums pieejamu, ir liels Konstantina Raudives nopelns. Jācer, ka, pilnveidojot tehniskos palīglīdzekļus, šo balsu fenomenu varēs darīt dzirdamu visiem cilvēkiem — arī C-balsis.

/Paraksts:/ Vilhelmīne Š. Anekina

Apstiprinājums Nr. 32

Džordžo ALBERTI, parapsihologs, Milāna Labprāt esmu gatavs izteikties par balsu fenomenu: es nešaubīgi varu apgalvot, ka tā vakara gaitā, ko pavadīju kopā ar Jums un Rasmusa jaunkundzi, dzirdēju ierakstus magnētiskajā lentē, kuros bija fiksēti trokšņi, ko es par 60 līdz 70

procentiem, pēc atkārtotas noklausīšanās, spēju identificēt kā cilvēku balsis. Dažos no tiem pat jau pirmajā klausīšanās reizē neapšaubāmi bija atpazīstami dažādu valodu vārdi. Milānā, 28.1.1968

/Paraksts:/ Džordžo Alberti

noklausīšanās testi

Laikā no 1966. gada februāra līdz 1968. gada jūnijam tika veikta virkne noklausīšanās testu. Apmēram divarpus gadu laikā tika piesaistītas apmēram 300 personas. Noklausīšanās testi, kā likums, sastāvēja no 150-200 balsīm. Noklausīšanās laikā izmēģinājuma personas nedrīkstēja cita ar citu apspriesties.

Noklausoties balsis, ir svarīgi uztvert valodas melodiju un izsekot ātrajam ritmam. Dzirde pakāpeniski sāk izšķirt skaņu tēlus, līdzīgi tam, kā dara acs, lasot rakstu zīmes. Veiktie testi liecina par to, ka auss spēj sekot balsu fenomenam un atpazīt tā veidolu. Starp izmēģinājuma personām bija dažādu profesiju un pasaules uzskatu, dažādas dzirdesspējas un vecuma cilvēki.

Pirmajā noklausīšanās reizē auss ar grūtībām izšķir straujos ritmus un svešvalodas; tāpēc dažkārt gadās, ka klausītājs paliek bešā, bez detalizēta priekšstata par trokšņu kopumu, par vārdiem un fonēmām, kas tajā atrodas. Turklāt netrenētai dzirdei bieži vien ir nosliece radīt akustiskas "karikatūras". Balsis iespējams atpazīt tikai no to paustā satura un fiksēt pēc toņa augstumiem un skaņu vienībām.

Taču pēc 3—4 treniņa nedējām dzirde sāk šīs skaņas atšķirt un adaptēt. Vislabāk piemēroti tam, lai noklausītos balsis, ir cilvēki ar muzikāli izkoptu dzirdi, pēc tam — ārsti (īpaši iekšķīgo slimību speciālisti); taču arī citās profesiju grupās atradās personas, kuras līdz pat 100% dzirdēja to pašu, ko eksperimentētājs. Kā likums, patstāvīga klausīšanās bez eksperimentētāja palīdzības ir iespējama tikai pēc 3—4 mēnešiem.

Demonstrētas lielākoties tika A dzirdamības grupas balsis; nedaudzās to starpā izkaisītās B-balsis — ar dažiem izņēmumiem — izmēģinājuma personas nesaprata un apzīmēja kā "nepietiekamas".

*

Nr. 1

1968. gada 21. jūnijā kādā seansā Bad Krocingenē tika atskaņotas 150 balsis. Šajā noklausīšanās testā piedalījās:

a)    Profesors Dr. HANSS BENDERS. Viņš 50 balsis dzirdēja ļoti labi, 57 labi, pārējās nepietiekami. Profesors Benders noklausīšanās testa beigās secina: "Daži ieraksti (it īpaši tie, ko esmu atzīmējis ar "ļoti labi" un izsaukuma zīmi) ir tik skaidri saprotami, ka "ieprojicēšanas" risks šķiet izlēgts. " (/Paraksts:/ Benders)

b) Dr. G. RĒNIKE, fiziķis. Tajā pašā noklausīšanās testā viņš 2 balsis saprata ļoti labi, 48 labi, pārējās nepietiekami.

c)  Dr. Arnolds REINKE. Dr. R. jau bieži ir noklausījies balsis, un viņam ir liela pieredze šajos pētījumos; 65 balsis viņš dzirdēja ļoti labi; 78 labi, pārējās nepietiekami.

d) Irisa VOŠERĪ jaunkundze (ASV). 58 balsis viņa dzirdēja labi, 62 labi, pārējās nepietiekami. Savā apstiprinājumā viņa raksta: "Dažas balsis bija ļoti viegli saprotamas, citas bija viegli dzirdēt, bet ne saprast, varbūt tāpēc, ka es nezinu attiecīgās valodas. Daudzām balsīm piemita zināma muzikāla kvalitāte, īpašs akcents. Gan balsu pamattonis, gan arī veids, kā tika akcentēti dažādie vārdi, piešķir fenomenam ticamību. "

e)    Olsons VOHANS (Parapsychological Foundation, ASV). Viņš 51 balsi dzirdēja ļoti labi, 68 labi, pārējās nepietiekami. Viņa komentārs: "Šie vēstījumi šķiet pārliecinoši, jo īpaši tāpēc, ka daudzi iederas kādā kontekstā. Varbūt turpmāki eksperimenti ar dažādiem elektroniskiem palīglīdzekļiem dos garākus un labāk uztveramus vēstījumus. Šķiet, ka enerģijas pagaidām nepietiek vairāk kā tikai nedaudziem vārdiem. Izteikumi dažādās valodās pārliecina par to, ka šie nav nejauši uztverti vārdi no parasta radioraidījuma. "

f)  Brigita RASMUSA jaunkundze, cand. Phil. Viņa 22 balsis saprata ļoti labi, 66 labi, pārējās nepietiekami. Viņa raksta: "Metodiski visinteresantākās ir pašraidītāja balsis

un diodes balsis, saturiski — partnerības balsis. "

*

Tas pats noklausīšanās tests tika veikts 1968. gada 19. jūnijā.

g)  Dr. phil. Juliāna BĪBERE, psiholoģe. 106 balsis viņa dzirdēja ļoti labi, pārējās — labi. Viņas komentārs: "Šodien mēs studijā dzirdējām daudzas balsis, kuras mūs ļoti iespaidoja un apliecināja mums, ka ar zinātnisku pētījumu palīdzību var izskaidrot parapsiholoģiskus fenomenus. "

h)    Ilze TELINGHOFA kundze, jaunatnes sociālā darbiniece. Viņa 98 balsis spēja sadzirdēt ļoti labi, 42 labi, pārējās nepietiekami. Viņa raksta: "Seit ar zinātniskām metodēm tiek pierādīts, ka eksistē viņpasaule, ar kuru mums jau gadiem ilgi ir sakari caur mediju. "

*

i)  22. jūnijā Hanss GEISLERS, laikraksta "Die Andere Welt" redaktors, noklausījās izlasi no 37 pašraidītāja un diodes balsīm. No tām viņš 9 balsis saprata ļoti labi, 26 labi, pārējās nepietiekami. Viņš komentē: "Ja balsis pārsvarā nerunātu latviski un krieviski, lielāko daļu varētu novērtēt ar "ļoti labi"."

k) Tajā pašā reizē arī redaktore Hilde DRESSELA kundze veica šo mazo noklausīšanās testu. 19 balsis viņa dzirdēja ļoti labi, pārējās labi. Viņa raksta: "Jūtos ļoti iespaidota. Revolucionārs zinātnisks atklājums. "

1) No tām pašām 37 balsīm koktēlnieks Pēteris GEISLERS 18 dzirdēja ļoti labi, 13 labi, pārējās nepietiekami.

Zenta MAURIŅA laikā no 1966. gada 14. februāra līdz 1967. gada 14. maijam noklausījās kopā apmēram 4000 balsis, no tām 75 procentus dzirdēja nevainojami, 10 procentus daļēji un pārējos 15 procentus — atšķīra no trokšņu fona. (Apstiprinājums Nr. 13.)

Nr. 3

Margo Fētke 1966. gada 9. novembri noklausījās apmēram 100 balsis (lente "Izlase", sākot ar Nr. 3g:570, un tās pašas lentes sarkanā puse). Viņa nevainojami uztvēra 94 procentus balsu. (Apstiprinājums Nr. 25.)

Nr. 4

Dr. med. Arnolds REINKE trīs mēnešu laikā noklausījās apmēram 7000 balsu. Viņa dzirdētais, neņemot vērā niecīgas atšķirības, sakrita ar eksperimentētāja fiksētajiem rezultātiem. (Apstiprinājums Nr. 9 un atkārtoti noklausīšanās testi.)

Nr. 5

Annemarija MORGENTALERES jaunkundze, kura sekoja eksperimentiem kopš paša to sākuma, divu pētniecības gadu laikā noklausījās apmēram 5000 balsu, no kurām veri- ficēja 80 procentus. (Apstiprinājums Nr. 8.)

Nr. 6

Voldemārs A. ROLLE, Vilimantika, ASV, teologs un fiziķis, no eksperimentētāja noklausīšanās nolūkā saņēma 200 balsu kopijas. Viņš informē, ka balsis esot labi dzirdējis, un uzrakstīja rakstu par saviem konstatējumiem un pārdomām. (Apstiprinājums Nr. 22.)

Nr. 7

Dr. med Hanss NEGELI veica ne tikai eksperimentus, bet vairākus noklausīšanās testus. Viņš patstāvīgi dzirdēja 80 līdz 85 procentus balsu nevainojami; pielietojot metodi, pēc kuras izteikumus sadala pa fonēmām, viņš pat spēja sekot latviešu valodai. (Apstiprinājums Nr. 4 un 1967. gada 15. aprīļa noklausīšanās tests.)

Nr. 8

Roza ŠTUK1 jaunkundze, Cīrihe, no 175 balsīm nevainojami verificēja 75 procentus. (1967. gada 15. aprīļa noklausīšanās tests.)

Nr. 9

Psiholoģe Žoržete FIRSTA kundze vairākos noklausīšanās mēģinājumos uzrādīja precīzas dzirdes spējas. No 250 balsīm, kuras noklausījās, viņa nevainojami dzirdēja 85 procentus. (1967. gada 15. aprīļa noklausīšanās tests.)

Nr. 10

Izdevējs Hervarts fon GIJOMS noklausījās 400 balsu ar tiem pašiem rezultātiem kā eksperimentētājs. (Apstiprinājums Nr. 18 un atkārtoti noklausīšanās testi.)

Nr. 11

Dr. Katarīna NAGERA kundze nevainojami dzirdēja 75 procentus atskaņoto balsu. (Apstiprinājums Nr. 3 un 1967. gada 15. aprīļa noklausīšanās tests.)

Nr. 12

Dr. med. dent. Renē FACERS, rīkstnieks, no 200 balsīm, ko noklausījās, 75 procentus dzirdēja nevainojami, 12 procentus — daļēji un pārējās nedzirdēja. (Apstiprinājums Nr. 6 un 1967. gada 15. aprīļa noklausīšanās tests.)

Nr. 13

Fridrihs JIRGF.NSONS vairākos testos noklausījās 300 balsis, un viņa rezultāti par 70 procentiem bija tādi paši kā eksperimentētājam. Viņš dzirdēja vēl 15 procentus balsu, kurus eksperimentētājs nespēja konstatēt. Atlikušos 15 procentus, kuru skaitā bija daudz kluso mikrofona balsu, viņš nedzirdēja. (Apstiprinājums Nr. 29 un atkārtoti noklausīšanās testi.)

Nr. 14

Kārlis BAUERS un Paula BAUERA kundze, dziedātāji no Bāzeles, dzirdēja 170 balsis. K. Bauers viennozīmīgi un patstāvīgi dzirdēja 65 procentus, Bauera kundze 75 procentus no tām. (Apstiprinājums Nr. 16 un atkārtoti noklausīšanās testi.)

Nr. 15

Prof. Atis TEIHMANIS noklausījās kopā 500 balsu, par 92 procentiem sadzirdot to pašu, ko eksperimentētājs. (Apstiprinājums Nr. 17 un atkārtoti noklausīšanās testi.)

Nr. 16

Prof. Hanss BENDERS un Dr. F. KARGERS noklausījās 60 balsis. (1967. gada 9. aprīļa noklausīšanās tests.)

Nr. 17

Prof. Kornēlija BRUNNERA kundze, psiholoģe, noklausījās 200 balsis un par 95 procentiem nonāca pie tiem pašiem rezultātiem kā eksperimentētājs. (Apstiprinājums Nr. 19 un 1967. gada 1. aprīļa noklausīšanās tests.)

Nr. 18

N. fon MŪRALTA kundze, parapsiholoģe, noklausījās 200 balsis, no kurām 95 procentus — ar tiem pašiem rezultātiem kā eksperimentētājs. (Apstiprinājumi Nr. 20,20a, 21a un 1967. gada l. aprīļa noklausīšanās tests.)

Nr. 19

Rakstnieks Valērijs TARSIS un Hannija Tarša kundze atkārtota noklausīšanās testa laikā par 95 procentiem sadzir- deja to pašu, ko eksperimentetajs. (Apstiprinājumi Nr. 14 un 15 un atkārtoti noklausīšanās testi.)

Nr. 20

Herta VITMANE-KIRŠBAUMA kundze, rakstniece Min- henē, 1967. gada 1. jūnijā noklausījās 70 balsis, no kurām 87 procentus patstāvīgi saprata un verificēja. (Apstiprinājums Nr. 23.)

Nr. 21

1967. gada 29. jūnijā profesors Verners BRUNNERS, ķirurgs Cīrihē, noklausījās 100 balsis, kopā ar Idu Bjanki kundzi, Kornēliju Brunnera kundzi un Pēteri Rutishauzeru. Visi dalībnieki ar nelieliem izņēmumiem sadzirdēja to pašu, ko eksperimentētājs. Rutishauzera kungs saklausīja apmēram 50 procentus atskaņoto balsu. (Apstiprinājums Nr. 19.)

Nr. 22

1967. gada 1. jūlijā 50 magnētiskajā lentē ierakstītas balsis noklausījās A. BJERI, Antuanete BJERI kundze un Urzula RUDŽERI-BJERI kundze. Visas balsis viņi sadzirdēja nevainojami. (Apstiprinājums Nr. 8.)

Nr. 23

Radioeksperts Fēlikss ŠERERS (Freiburga) noklausījās kopā 500 balsis, par 100 procentiem nonākot pie tiem pašiem rezultātiem kā eksperimentētājs. (Apstiprinājums Nr. 11.)

Nr. 24

Fotogrāfs Gustavs INHOFENS aptuveni 2 gadu laikā noklausījās kopā ap 1000 balsīm, par 80 procentiem konstatējot to pašu, ko eksperimentētājs. (Apstiprinājumi Nr. 10 un 10a.)

Nr. 25

Gerds KRAMERS, augstskolas pasniedzējs Freiburgā, noklausījās kopā 170 balsis, 75 procentos gadījumu sadzirdot to pašu, ko eksperimentētājs. (Apstiprinājums Nr. 10a.)

Nr. 26

Ruta ŠŪRIHTA kundze Erlangenē 70 procentus no atskaņotajām 60 balsīm sadzirdēja tāpat kā eksperimentētājs. (Apstiprinājums Nr. 26.)

Nr. 27

Fil. mag. Irēne MELLE (Stokholma) dzirdēja un saprata 100 procentus no 305 balsīm. (Apstiprinājums Nr. 27.)

Nr. 28

Inženieris Helmuts HĒRINGS un Hannelore HĒRINGA kundze 1967. gada 23. jūlijā noklausījās un ar nedaudziem izņēmumiem saprata 100 A-balsis. (Apstiprinājums Nr. 24.)

Nr. 29

Prof. Aleksis ŠNEIDERS (Sanktgallena) sadzirdēja un saprata 95 procentus no 350 balsīm. (Sal. Balsu fenomena pētījums, 372. Ipp.)

Nr. 30

Rakstnieks parapsihologs Pēteris ANDREASS (Londona) noklausījās 250 balsis (arī pašraidītāja balsis); no tām viņš 70 procentus saprata ļoti labi, 20 procentus daļēji un 10 procentus — nepietiekami.

Nr. 31

Inženieris un parapsihologs Raimonds A. DONOVANS (Londona) no 250 balsīm 75 procentus dzirdēja labi, 20 procentus daļēji un 5 procentus — nepietiekami.

Nr. 32

Ērika DANNERA kundze (Bad Krocingene) no 200 balsīm 90 procentus dzirdēja ļoti labi, pārējās — daļēji.

Nr. 33

Zobārsts Valters BEZĪRS (Veilheima) no 200 balsīm 85 procentus dzirdēja ļoti labi, 15 procentus daļēji.

Valters BEZĪRS, zobārsts, un Ingeborga BEZĪRA kundze, Veilheima

Ziņojums par 1968. gada 10., 16. un 24. maijā Dr. Raudives kunga studijā pieredzēto.

Mūsu trīskārtējās vizītes laikā mums bija pietiekami daudz izdevības iepazīties ar Konstantina Raudives pētījumu rezultātiem.

Sākumā mēs noklausījāmies izlasi no mikrofona, radio un diodes ierakstiem. Par spīti tam, ka bijām noskaņoti ārkārtīgi skeptiski, mēs pārliecinājāmies, ka patiešām ir iespējams magnetofona lentē ierakstīt mirušu cilvēku balsis. Daļa balsu ir tik skaidri dzirdamas un tik labi saprotamas, ka par to īstumu vairs nevar būt nekādu šaubu.

Mūsu vizītes, kuras ikreiz izstiepās daudzu stundu garumā, deva mums arī iespēju personiski piedzīvot ierakstu eksperimentus. Šim nolūkam mēs paņēmām līdzi un izmantojām jaunu, tukšu magnētisko lenti, kā arī savu magnetofonu. Tā kā šīs balsis magnetofona lentēs mūs personiski uzrunā un min mūsu vārdus, tad nav iedomājams, ka tās nāktu no kāda cita avota, nevis no mūsu mirušajiem tuviniekiem.

/Paraksti:/ Ingeborga Bezīra Valters Bezīrs

Nr. 34

Ingeborga BEZĪRA kundze no 200 balsīm 95 procentus dzirdēja ļoti labi, pārējās daļēji.

Nr. 35

Tehniķis Frīdhelms BRUGMILLERS (Ķelne) no 50 balsīm 90 procentus dzirdēja ļoti labi, 10 procentus daļēji.

Noklausīšanās testu Nr. 29—35 apstiprinājumi ir uz speciālām testa lapām.

Nr. 36

1968. gada 15. jūlija seansā Cīrihē tika atskaņotas 50 partnerības, pašraidītāja un diodes balsis. Šajā noklausīšanās testā piedalījās:

a)  N. fon MŪRALTA kundze, psiholoģe un parapsiholoģe. Viņa 45 balsis saprata ļoti labi, 5 labi, un piezīmē: "Konstatēju, ka, salīdzinot ar iepriekšējo seansu, kurā piedalījos, atsevišķu balsu skaidrība un skaļums ir stipri progresējuši, īpaši diodes balsīm."

b)   Prof. Kornēlija BRUNNERA kundze, psiholoģe. Viņa 38 balsis dzirdēja ļoti labi, 10 labi un 2 — nepietiekami. Viņa piezīmē: "Es biju ļoti nogurusi, un tāpēc man bija grūti koncentrēt uzmanību."

c)  Sūzija STELLI kundze (Cīrihe). Viņa 24 balsis dzirdēja ļoti labi, 23 labi un pārējās nepietiekami.

d)    Skolotāja A. MORGENTĀLERES jaunkundze (Berne). Viņa jau bieži bija noklausījusies balsis, un viņai ir liela pieredze šajos pētījumos. 36 balsis viņa saprata labi, 13 labi un 1 nepietiekami.

e)  Paula ŠICA kundze, medijs. Viņa 16 balsis dzirdēja ļoti labi, 19 labi un pārējās nepietiekami.

Nr. 37

Uzstājoties ar priekšlasījumiemm, eksperimentētājam divreiz bija iespēja veikt noklausīšanās testus ar nesagatavotu publiku.

Pirmais priekšlasījums notika 1967. gada 8. decembrī Freiburgā, un uz to bija ieradušies 160 klausītāji.

40 procenti dzirdēja 100-70 procentus balsu;

30 procenti dzirdēja 70-20 procentus balsu;

pārējie 30 procenti klausītāju balsis saprata nepietiekami. Otrajā priekšlasījumā (Minhenē, 1968. gada 21. martā) no 300 klausītājiem 40 procenti saprata caurmērā 100—95 procentus; pārējie — no 95 līdz 20 procentiem. (Kā zināms, cilvēkam novecojot, dzirde pasliktinās, it īpaši, ja to netrenē. Parastai dzirdei nepieciešams vismaz trīs mēnešus ilgs treniņš ik dienas, kamēr tā pierod pie īpašajiem ritmiem un valodas īpatnībām un spēj uztvert balsis ar zināmu precizitāti.)

*

Parapsiholoģijas kongresa laikā, kas no 1968. gada 5. līdz 7. septembrim notika Freiburgā, vairākām parapsihologu grupām bija iespēja klausīties un pētīt balsu fenomenu eksperimentētāja studijā Bad Krocingenē. Tika veikts III noklausīšanās tests, kurā ir 30 balsu tekstu. (Tie ierakstīti, izmantojot visas četras metodes, t.i. pa mikrofonu, radio, pašraidītāju un diodi, sal. 35.—44. lpp.)

Nr. 38

1968. gada 7. septembrī pirmā seansa laikā tika atskaņoti 30 balsu teksti. Šajā testā piedalījās:

a)   Dr. Žils EIZENBUDS (Denvera, ASV), kurš izdevis Teda Seriosa grāmatu "Domu fotografēšana". Visus 30 tekstus viņš dzirdēja ļoti labi. Savu komentāru viņš apkopoja vienā vārdā: "Fantastiski!"

b)   Prof. Valters H. APHOFS (Boldera, ASV). 30 balsu tekstus viņš sadzirdēja ļoti labi un piezīmē: "Ļoti interesanti. Diemžēl man pietrūka laika, lai noklausītos arī dažus oriģinālierakstus."

c)   Misis V. APHOFA (Boldera, ASV). Viņa visas 30 balsis dzirdēja ļoti labi.

d)   Misis Mollija EIZENBUDA (Docente, Denvera, ASV). Visas 30 balsis viņa dzirdēja loti labi. Attiecībā uz testu viņa piezīmēja: "Es balsis dzirdēju; man tās likās ļoti interesantas, taču es nespēju noteikt, kas runā. "

e)  K. M. GOLDNIJA (parapsiholoģe, Londona). Viņa

29  balsu tekstus dzirdēja ļoti labi, un 1 — labi.

Nr. 39

Tajā pašā dienā, 1968. gada 7. septembrī, ieradās itāļu parapsihologu grupa:

a) Dr. Džuzepc KROSA, (psihiatrs, ārstniecības iestādes Casa di cura esoggiorno, malatie nervose e mentāli direktors, Dženova).

b)  Dr. Gastone BONI (Verona).

c)  Prof. Dr. MENGOLI.

Šie trīs dalībnieki noklausījās 30 balsu tekstus. Dr. Krosa apliecina testa rezultātus šādi: "Mēs balsis pilnībā dzirdējām."

Nr. 40

Tas pats noklausīšanās tests tika izdarīts 1968. gada 8. septembrī ar Dr. Kārli OSI (psihologs, Research Laboratory, American Society for Psychical Research). Viņš noklausījās

30   balsu tekstus. No tiem viņš 16 saprata ļoti labi, 10 labi, pārējos nepietiekami. Noslēgumā viņš konstatēja: "Daži no balsu tekstiem viennozīmīgi bija interpretējami tāpat, kā to darījis K. R., citi nē. Kā iespēju redzu divus šādus soļus:

a)    Balsu līkņu analīze vārdiem, kas bieži atkārtojas, piemēram, "Petraucka ".

b)  Balsu pārbaude ar:

aa) tādu aparatūru, kas pilnīgi izolēta no ārēja elektromagnētisko viļņu iespaida;

bb) eksperimentālu iekārtu, kurā gan aparāti, gan Dr. Raudive atrodas elektriski izolētā telpā. "

(Te jāpiezīme, ka Dr. Osis bez angļu valodas parvalda ari latviešu, krievu un vācu valodas.)

Nr. 41

Vēlreiz 1968. gada 8. septembrī trešās noklausīšanās tests tika izdarīts šādā dalībnieku sastāvā:

a)    Dr. Heincs H. BĒRENTS (Zobārsts, The Israel Parapsychology Society, Jeruzāleme). No 30 balsu tekstiem viņš 13 dzirdēja ļoti labi, 12 labi, pārējās nepietiekami. Testa beigās viņš piezīmē: "Šis apstiprinājums ir attiecināms tikai uz akustisko skaidrību."

b)   Jarls FĀLERS (psihoterapeits un rakstnieks, Hel- singforsa, Somija). Viņš 10 balsis dzirdēja ļoti labi, 14 labi, pārējās nepietiekami. Viņa komentārs: "Ārkārtīgi interesanti. Liels paldies par šo stundu. "

c)   Erlendurs HARALDSONS (psiholoģijas students, Islande) 7 balsu tekstus saprata ļoti labi, 20 labi, pārējos nepietiekami.

d)   Ekarts BROKHAUSS (Psihologs, Psiholoģijas ro- bežjomu institūts, Freiburga). Viņš 23 balsu tekstus dzirdēja ļoti labi, 7 labi. Viņš konstatē: "Šīs valodas ritmika atsauc atmiņā afrikāņu buramvārdus un slepenās valodas." — (Brokhausa kungs Parapsiholoģijas kongresā Freiburgā uzstājās ar interesantu lekciju: "Possibilities and Limits for Research in Paranormal Phenomena in West AJ'rica".

e)  Jorgs ŠARFS (psiholoģijas students, Freiburga) 19 balsis saprata ļoti labi un 11 — labi.

Nr. 42

1968. gada 31. augustā seansā, kas notika Bad Krocingenē, tika demonstrēti 150 balsu teksti. Šajā noklausīšanās testā piedalījās:

a) Ekarts Vilhelms VILBERCS (galvenais redaktors, Šiferštate). Viņš 31 balsi saprata ļoti labi, 66 labi, pārējās nepietiekami. Viņa komentārs: "Ieradies informācijas vizītē, pie Dr. Raudives kunga, es personiski varēju pārliecināties par balsu fenomena eksistenci. Vislielāko iespaidu uz mani atstāja ar diodes palīdzību ierakstītās balsis. Šī metode pagaidām šķiet esam vislabākā garantija pret "pasaulīgiem ierakstiem ". Manuprāt censties izskaidrot un izpētīt šos fenomenus būtu svarīgs zinātnes uzdevums.''''

b) Joahims HOFMANIS (dziednieks, Laugene). Viņš ir apveltīts ar īpaši jutīgu dzirdi un 133 balsu tekstus saprata ļoti labi, 14 — labi.

Nr. 43

1968. gada 10. septembrī 30 balsu teksti (trešās noklausīšanās tests) tika atskaņoti Dr. Vladimiram LINDEN- BERGAM (psihiatrs un rakstnieks, Berlīne). No tiem viņš 23 dzirdēja ļoti labi, 4 labi, pārējos nepietiekami. Viņa piezīme: "Gandrīz visu labi dzirdēju. "

DRĪZUMĀ!

«Zintnieka» redakcija pašlaik gatavo ļoti praktiska rakstura izdevumu «Atveseļojies pats!». Tā ir grāmata, kur esam savākuši, apkopojuši un sistematizējuši tautas medicīnas ieteikumus, padomus un receptes, ko varētu lietot ikviens cilvēks, ja viņam rodas veselības problēmas.

Tautas medicīnas pieredzi parasti var izmantot arī paralēli oficiālās medicīnas metodēm — vēlams gan saskaņot ar ārstējošiem ārstiem. Esam centušies

ievietot tikai tādas atziņas, kas ir cilvēkiem saprotamas un izpildāmas, kas atveseļo un nekādā gadījumā nekaitē. Cerams, starp dau- dzajām tautas un dziednieku gudrībām atradīsiet tieši sev pieņemamo metodi, tā palīdzot uzlabot un saglabāt veselību.

«Zintnieks»

kopā ar lasītājiem risina visdažādākos jautājumus, kas saistīti ar garīgumu, dziedniecību, pašatveseļošanos, reliģiju, saskarsmes psiholoģiju, kultūrvēsturi, mūsdienu sabiedrības aktualitātēm u.c., tiekas ar dzīvesgudriem dziedniekiem un zintniekiem, populāriem un mazākpazīstamiem viediem cilvēkiem.

«Zintnieku» var abonēt Latvijas Pastā. un abonēšanas centra «Diena»

pieņemšanas punktos. «Zintnieks» arī nopērkams visās preses tirdzniecības vietās Latvijā. Uzziņas: «Zintnieka» redakcijā pa tālr. 7215123, 7215126, Gogoļa ielā 8/10, Rīgā, LV-1050; __________________________ e-pasts: zintnieks@bkc.lv

(indekss 1116) iznāk 2 reizes mēnesī kopš 1997. gada janvāra.

Konstantīns Raudive NEDZIRDAMAIS KĻŪST DZIRDAMS

Parakstīts iespiešanai 2003.gada 21.martā; formāts 84x108/32, 448 Ipp. SIA «Zintnieks» apgādā, Rīgā, Gogoļa ielā 8/10; vien. reģ. nr. 40002054898; iespiests Talsu tipogrāfijā, Jaunā ielā 17, Talsos

*

Bez "Kelpes studijas" un "Radio Pētera" pieteicās vēl citas raidstacijas. Tās parādās reti, taču liecina par to, ka pastāv daudzas stacijas, kas meklē kontaktu ar eksperimentētāju.

"Te Kegele." (22r:453) "Kegele raida. " (23g: 137)

"Te runā Ziedoņu Gunar-Gunar-by. — Hallo, Kosti! Signalruf*Kostule 7" (30r:355)

(Latv., zviedru, vācu — "Te runā Ziedoņu Gunār— Gunārbija. — Hallo, Kosti! Signālsauciens "Kostule"!") "Vasa nettet, ūbernehme Leitung. " (33g:014) (Zviedru, vācu — "Vāsas tīkls, pārņemu vadību.")

[1] Jēdzienu das Od 1852. gadā ieviesa Karls Ludvigs fon Reihenbahs (1788—1869), vācu ķīmiķis, dabas filozofs un rūpnieks, parafīna un kreozota atklājējs. Ar Od Reihenbahs apzīmēja viņa pētīto visu cauraudošo dzīvības spēku. I'ēc Reihenbaha, Od izstarojot cilvēki, dzīvnieki, augi, magnēti, metāli un kristāli. Pret šo spēku jutīgi cilvēki, kurus Reihenbahs apzīmēja kā sensitīvus, spējot to uztvert kā spīdoSu, dažkārt ari krāsainu starojumu. Tulk. piez.

[2] profesora Šneidera piedāvātās ieraksta metodes tika izmēģinātas praksē un deva teicamus rezultātus, taču tos vairs nav iespējams atsevišķi aprakstīt šajā grāmatā. (Aut piez.)

Content

Raudive Konstantīns Nedzirdamais kļūst dzirdams

KONSTANTĪNS RAUDIVE NEDZIRDAMAIS KĻŪST DZIRDAMS

satura rādītājs

ievadvārdi

Biogrāfiska uzziņa

ievads

2. Par garu hipotēzi

Kā dzirdam balsis

Mikrofona balsis

Mikrofona balsis pēc to dzirdamības var iedalīt trīs grupās:

Radio balsis

Radio-mikrofona balsis

Pašraidītāja balsis

Diodes balsis

Balsu runas veids

Par balsu atskaņošanu

balsu saturs pēc motīviem

1. Māte

2. Krustmāte

3. Tekla — Moņa

4. Aļoša — Aleksis

5. Soņa S.

6. EilīnaF.

8. Citi tuvi draugi

9. Latgale — Latvija — latvieši

I. Latviešu rakstnieki

11. Psihologi un parapsihologi

Hitlers

13. "Mūsu ir tūkstoši."

14, Balsu partnerattiecības ar eksperimentētāju

15. "Mēs esam šeit — mēs redzam — mēs dzirdam."

16. Patstāvība un spēja spriest

17. Paļāvība — Palīdzība — Padoms

19. Pateicība

20. Reliģiska un ētiska tematika

21. Balsu attiecības ar zemes dzīvi

22 Šaipus un viņpus — Antipasaule — Pāreja — Tilts

23. Dzīves turpināšanās pēc nāves — Nāve un mirušie

26. Spīdola

27. Tehniski jautājumi

līdzstrādnieku veikto ierakstu rezultāti

2. eksperimentālais ieraksts

3. eksperimentālais ieraksts

4. eksperimentālais ieraksts

7. eksperimentālais ieraksts

11. eksperimentālais ieraksts

12. eksperimentālais ieraksts

13. eksperimentālais ieraksts

14. eksperimentālais ieraksts

15. eksperimentālais ieraksts

17. eksperimentālais ieraksts

21. eksperimentālais ieraksts

22. eksperimentālais ieraksts

24. eksperimentālais ieraksts

25. eksperimentālais ieraksts

26. eksperimentālais ieraksts

27. eksperimentālais ieraksts

No balsu fenomena konfrontācijas ar cilvēka uztveri rodas šādi diskutējamie jautājumi:

perspektīva

dokumentācija

"Mērraidītāja metode"

Diodes metode"

Komentārs par balsu fenomenu

Apstiprinājums Nr. 2

Apstiprinājums Nr. 3

Apstiprinājums Nr. 4

Apstiprinājums Nr. 5

Apstiprinājums Nr. 6

Apstiprinājums Nr. 7

Apstiprinājums Nr. 8

Apstiprinājums Nr. 9

Apstiprinājums Nr. 11

Apstiprinājums Nr. 12

Apstiprinājums Nr. 13

Apstiprinājums Nr. 14

Apstiprinājums Nr. 15

Apstiprinājums Nr. 16

Apstiprinājums Nr. 18

Apstiprinājums Nr-20

Apstiprinājums Nr. 20a

Apstiprinājums Nr. 22

Apstiprinājums Nr. 23

Apstiprinājums Nr. 26

DRĪZUMĀ!

«Zintnieks»