Nadziņš Raitis

Latvijas PSR skaitļi un fakti

R. Nadziņš

Latvijas PSR skaitļi un fakti

IEDZĪVOTĀJI

No 2,5 miljoniem Latvijas PSR iedzīvotāju divas trešdaļas dzīvo pilsētās un viena trešdaļa — laukos. Lielākās pilsētas ir republikas galvaspilsēta Rīga (835 tūkst, cilvēku), Daugavpils (116 tūkst.), Liepāja (108 tūkst.), Jelgava (68 tūkst.), kūrortpilsēta Jūrmala (61 tūkst.).

Vīriešu īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā ir 46 %, sieviešu — 54 %.

iedzīvotāju skaits (miljonos cilvēku)

iedzīvotāju dabiskā kustība (uz 1000 iedzīvotājiem)

Latvijas PSR iedzīvotāju nacionalais sastavs ir daudzveidīgs. Pēc 1970. gada tautas skaitīšanas datiem republikā dzīvoja: latvieši (56,8%), krievi (29,8%), baltkrievi (4,0%), poļi (2,7%), ukraiņi (2,3%), lietuvieši (1,7%), kā arī ebreji, čigāni, vācieši, igauņi un citas tautības.

Katru gadu vidēji mūsu republikā piedzimst apmēram 34 tūkstoši jaunu pilsoņu, bet nomirst vairāk nekā 30 tūkstoši cilvēku. Tas nozīmē, ka uz dabiskā pieauguma rēķina republikas iedzīvotāju skaits gadā palielinās par 3—4 tūkstošiem cilvēku. Iedzīvotāju dabisko pieaugumu Latvijas PSR negatīvi ietekmē nelabvēlīgā iedzīvotāju vecuma struktūra, kas izpaužas kā relatīvi augsts veco cilvēku īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā.

Iedzīvotāju vidējais mūža ilgums (gados)

iedzīvotāju sociālais sāstavs 1970. gadā (procentos)

DARBS

Padomju varas gados Latvijas tautas saimniecībā likvidēts bezdarbs un nodrošināta iedzīvotāju pilnīga nodarbinātība. Paplašinoties ražošanas apjomiem, lielākā daļa Latvijas PSR tautas saimniecības nozaru pat izjūt darba roku trūkumu.

No visiem tautas saimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem 3/4 ir nodarbinātas materiālās ražošanas nozarēs un 1/4 — neražojošajās nozarēs.

Tautas saimniecībā nodarbināto iedzīvotāju sadalījums pa nozarēm (procentos)

Sakarā ar zemkopības un lopkopības darbu mehanizāciju nodarbināto skaits lauksaimniecībā padomju varas gados ievērojami samazinājies.

1978. gadā strādnieku un kalpotāju skaits republikā sasniedza 1 miljonu 176 tūkstošus. Tas ir 4,5 reizes vairāk nekā 1940. gadā.

Ievērojami palielinājies tautas saimniecībā nodarbināto speciālistu skaits ar augstāko un vidējo speciālo izglītību. Pašreiz salīdzinājumā ar 1940. gadu tas pieaudzis gandrīz 10 reizes, tai skaitā ar augstāko izglītību — 12 reizes.

.

NACIONĀLAIS IENĀKUMS

Padomju varas gados, neskatoties uz kara un vācu fašistiskās okupācijas nodarītajiem postījumiem, Latvija vēsturiski īsā laika periodā no imperiālistisko lielvalstu agrāra piedēkļa un izejvielu piegādātāja pārvērtās par republiku ar augsti attīstītu rūpniecību, intensīvu, mehanizētu lauksaimniecību, progresīvu zinātni un kultūru.

Pašreiz republikas tautas saimniecībā gada laikā radītais nacionālais ienākums pārsniedz 5 miljardus rubļu, kas ir nepilnas 10 reizes vairāk nekā 1940. gadā, bet 1980. gadā 1940. gada līmenis jau būs pārsniegts gandrīz 11 reizes.

speciālistu skaits tautās saimniecība

(tūkstošos cilvēku)

1978. gadā republikā saražotais nacionālais ienākums, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, pārsniedza 2 tūkstošus rubļu. Pēc šī rādītāja Latvijas PSR ieņem pirmo vietu starp savienotajām republikām un pārspēj daudzas kapitālistiskās valstis.

1977. gadā trīs ceturtdaļas no nacionālā ienākuma pieauguma tika iegūtas, paaugstinot sabiedriskā darba ražīgumu, kas savukārt salīdzinājumā ar pirmskara periodu palielinājies 9 reizes.

No republikas tautas saimniecībā izlietotā nacionālā ienākuma 1977. gadā 20% tika novirzīti uzkrājumiem (pamatfondu un materiālo apgrozāmo līdzekļu pieaugumam), kas nodrošina sociālistisko paplašināto atražošanu, un 80% — patēriņam (iedzīvotāju personīgajam patēriņam, iedzīvotājus apkalpojošo Iestāžu, zinātnisko iestāžu un pārvaldes materiālajām izmaksām).

nacionālā ienākuma nozaru struktura 1977. gadā

Ievērojamas nacionālā ienākuma summas tiek izmantotas sociāli kulturālo pasākumu finansēšanai. Šie līdzekļi nacionālā ienākuma pārdalīšanas rezultātā dažādu atskaitījumu, maksājumu un nodokļu veidā tiek savākti valsts budžetā un izlietoti izglītības, zinātnes, veselības aizsardzības, sociālās nodrošināšanas mērķiem.

Valsts budžeta izdevumi sociāli kulturālajiem pasākumiem un zinātnei (milj. rubļu)

.

IEDZĪVOTĀJU IENĀKUMI, DARBA SAMAKSA, PATĒRIŅŠ

Latvijas PSR iedzīvotāju personīgajā īpašumā esošā neražojošā manta 1978. gadā sasniedza apmēram 5 miljardus rubļu, kas gandrīz trīskārt pārsniedz 1965. gada apjomu. Vienu trešdaļu no šīs vērtības sastāda saimniecības priekšmeti, tikpat daudz — apģērbi un apavi. Pārējo daļu sastāda dzīvojamās mājas, pārvietošanās līdzekļi, kultūras priekšmeti.

strādnieku, kalpotāju un kolhoznieku darba samaksa (vidēji mēnesī, rubļos)

Šo personīgās mantas pieaugumu noteic iedzīvotāju reālie ienākumi, kas pēdējo 18 gadu laikā vidēji uz vienu iedzīvotāju palielinājušies apmēram divas reizes.

Galvenais republikas iedzīvotāju ienākumu palielināšanas veids ir darba samaksas pieaugums, kam desmitajā piecgadē (1976—1980) jānodrošina trīs ceturtdaļas visa ienākumu pieauguma.

Strādnieku un kalpotāju mēneša vidējā darba alga naudā 1978. gadā sasniedza 161 rubli, kas vairāk nekā piecas reizes pārsniedz 1940, gada līmeni un vairāk nekā divas reizes — 1960. gada līmeni. Turklāt tādās nozarēs kā rūpniecībā, celtniecībā, transportā tā ir ievērojami augstāka par vidējo darba algu. Desmitās piecgades gados republikas strādnieku un kalpotāju vidējā darba alga pieaugs par 21% un 1980. gadā tuvosies jau 180 rubļiem mēnesī.

Strādnieku un kalpotāju mēneša vidējā darba alga, pieskaitot izmaksas un atvieglojumus no sabiedriskajiem patēriņa fondiem, 1978. gadā sasniedza 224 rubļus uz katru strādājošo jeb vairāk nekā 380 rubļus uz katru ģimeni.

Ievērojami straujākiem tempiem pieaug kolhoznieku darba, samaksa, kas 1978. gadā vidēji uz vienu strādājošo kolhoznieku sasniedza vairāk nekā 1600 rubļus gadā, pārsniedzot 1960. gada līmeni vairāk nekā četras reizes. Turklāt divās trešdaļās republikas kolhozu darba samaksa pārsniedza 120 rubļus mēnesī, katrā piektajā kolhozā — 150 rubļus mēnesī. No 1976. gada līdz 1980. gadam kolhoznieku ienākumi no sabiedriskās saimniecības pieaugs par 25% un piecgades beigās tuvosies 1800 rubļiem gadā uz vienu strādājošo.

sabiedriskie patf.riņa fondi

(miljardos rubļu)

sabiedrisko patēriņa fondu sastavs 1977. gada (procentos)

* Šeit un ari citās diagrammās, kur minēts 1980. gads, dots rādītājs, kādu šajā gadā plānots sasniegt.

atsevišķu produktu un rūpniecības precu patēriņš uz vienu iedzīvotāju

Darba samaksas vidējais līmenis kolhozos pašlaik vēl ir zemāks par strādnieku un kalpotāju vidējo darba algu. Taču visi kolhoznieku ienākumi (ņemot vērā ienākumus no personīgās pa līgšanu niecības un citus ienākumus), rēķinot uz vienu strādājošo, pārsniedz strādnieku un kalpotāju ienākumus.

Liela nozīme iedzīvotāju ienākumos ir izmaksām un dažādiem atvieglojumiem no sabiedriskajiem patēriņa fondiem. Šajās izmaksās un atvieglojumos ietilpst pensijas, pabalsti pagaidu darba nespējas, grūtniecības un dzemdību gadījumā, kā arī pabalsti daudzbērnu un vientuļajām mātēm, mācību iestāžu audzēkņu stipendijas, izdevumi bezmaksas apmācībai un kvalifikācijas paaugstināšanai, bezmaksas medicīniskajai palīdzībai, bezmaksas un pazeminātas maksas ceļazīmēm uz sanatorijām un atpūtas namiem, valsts izdevumi dzīvokļu fonda uzturēšanai tai apmērā, ko nesedz pastāvošā zemā īres maksa, un dažas citas izmaksas un atvieglojumi. 1978. gadā kopējais šo izmaksu un atvieglojumu apjoms pārsniedza 1,2 miljardus rubļu. Tas nozīmē, ka katrs republikas iedzīvotājs no sabiedriskajiem patēriņa fondiem gada laikā saņēmis vidēji 480 rubļus.

No kopējā izmaksu un atvieglojumu apjoma 46% ir bezmaksas pakalpojumi un 54% — naudas izmaksas.

Desmitajā piecgadē no sabiedrisko patēriņa fondu līdzekļiem paredzēts piešķirt daļēji apmaksātus atvaļinājumus sievietēm jaundzimuša bērna kopšanai, paaugstināt minimālās pensijas strādniekiem, kalpotājiem un kolhozniekiem, kā arī realizēt virkni citu pasākumu.

Latvijas PSR ir republika ar salīdzinoši augstu pārtikas produktu patēriņa līmeni uz vienu iedzīvotāju. Gadu gaitā samazinās mazāk vērtīgu produktu (maizes, kartupeļu) patēriņš uzturā un attiecīgi pieaug visvērtīgāko uzturvielu patēriņš.

KAPITĀLIEGULDĪJUMI UN PAMATFONDI

Kapitālieguldījumi tautas saimniecībā

1940. gadā kopējais kapitālieguldījumu apjoms sasniedza tikai 11 miljonus rubļu.

Pēckara periodā 30% no kopējā kapitālieguldījumu apjoma ir novirzīti rūpniecībā, 24% — lauksaimniecībā, 12% — transportā un sakaros, 15% ~ dzīvokļu celtniecībā. Tā rezultātā visu tautas saimniecības pamatfondu vērtība 1979. gada sākumā sasniedza 18 miljardus rubļu, tai skaitā ražošanas pamatfondu vērtība — 11,5 miljardus rubļu.

Pēckara gados (1946—1978) republikā uzcelti, atjaunoti un nodoti ekspluatācijā 211 lieli valsts rūpniecības uzņēmumi.

RŪPNIECĪBA

No materiālās ražošanas nozarēm padomju varas gados Latvijā sevišķu attīstību guvusi rūpniecība, kur pašreiz nodarbināti 33% no visiem strādājošiem un kas ražo 53% visa nacionālā ienākuma.

Padomju Latvijas rūpniecība galvenokārt specializējusies tādas produkcijas ražošanā, kuras izgatavošanai nepieciešams augsti kvalificēts darbaspēks. Latvija nav bagāta ar derīgajiem izrakteņiem, tāpēc lielāko daļu nepieciešamo izejvielu un materiālu mūsu rūpniecība saņem no citām brālīgajām republikām.

pamatfondu pieaugums (1960, gads — 100)

1978. gadā rūpniecības produkcijas kopapjoms salīdzinājumā ar 1940. gadu ir palielinājies 42 reizes. Citiem vārdiem, 9 dienās tagad tiek ražots tikpat daudz produkcijas.

cik visā 1940. gadā. Republikas rūpniecības attīstībai mūsdienās ir raksturīga produkcijas absolūtā pieauguma apjomu ievērojama palielināšanās. Ja laikposmā no 1981. gada līdz 1965. gadam produkcijas pieaugums par 1 procentu nozīmēja tās absolūtā apjoma palielināšanos par 19 miljoniem rubļu, tad desmitajā piecgadē — jau par 65 miljoniem rubļu.

produkciias un darba ražīguma pieaugums rūpniecība (1940. gads — 1)

Kopējā rūpniecības produkcijas apjomā 57% ir ražošanas līdzekļi un 43% — patēriņa priekšmeti. No rūpniecības nozarēm visstraujāk pēckara periodā attīstījušās ķīmiskā un naftas ķīmijas rūpniecība, mašīnbūve un metālapstrāde. Padomju varas gados pilnīgi no jauna radītas tādas nozares kā aparātu būve, elektroniskā rūpniecība, dzelzceļu un enerģētiskā mašīnbūve, sintētisko un stikla šķiedru, kā arī plastmasu ražošana.

Rūpniecības produkcijas kopapjoms pa nozarēm

Latvijas PSR ekonomika ir Padomju Savienības vienotā tautsaimnieciskā kompleksa neatņemama sastāvdaļa. Pateicoties darba dalīšanai un ražošanas specializācijai visas valsts mērogā, Latvijas PSR dod ievērojamu ieguldījumu atsevišķu produkcijas veidu ražošanā. Pašlaik republikas rūpniecības uzņēmumi ražo katru otro no visiem mūsu valstī izgatavotajiem mopēdiem un slaukšanas ierīcēm, katru trešo no maģistrālajiem pasažieru vagoniem, katru ceturto no lauksaimniecībai paredzētajiem universālajiem iekrāvējiem, katru ceturto no radiouztvērējiem un radiolām, katru piekto no tramvaja vagoniem un saldēšanas iekārtām, katru sesto no mājsaimniecības veļas mazgājamām mašīnām. Latvijas PSR ražotos rūpniecības izstrādājumus eksportē uz vairāk nekā 100 valstīm.

Svarīgāko produkcijas veidu ražošana

atsevišķu

rūpniecības produkcijas veidu ražošana

Pašlaik republikā vienā dienā tiek ražots tāds daudzums radiouztvērēju un radiolu, kuru izgatavošanai buržuāziskajā Latvijā būtu nepieciešami apmēram 4 mēneši, elektrisko apgaismes spuldžu — 2 mēneši, trikotāžas izstrādājumu — 13 dienas, ādas apavu — 11 dienas, papīra — 7 dienas.

Saskaņā ar PSKP XXV kongresā apstiprinātajiem «PSRS tautas saimniecības attīstības pamatvirzieniem 1976.-1980. gadā» Latvijas PSR rūpniecības produkcijas kopējam apjomam desmitajā piecgadē jāpieaug par 26—30%. Mūsu republikai izvirzīts uzdevums ievērojami paplašināt mikroautobusu un augstākās klases radiouztvērēju un radiolu izlaidi. Paredzēta republikas rūpniecības tālāka specializēšanās sakaru līdzekļu, elektroniskās, elektrotehniskās, ķīmiskās, vieglās, kā arī gaļas un piena rūpniecības produkcijas ražošanā. Šajā piecgadē pieaugs ari augstas kvalitātes zivju produkcijas ražošana, paplašināsies tās sortiments.

mehanizācijas un automatizācijas līdzekļi rūpniecībā

Rūpnieciskās ražošanas kāpinājumu republikā galvenokārt nodrošina nepārtraukts darba ražīguma pieaugums, kas tiek sasniegts, plaši ieviešot jaunu tehniku un progresīvu tehnoloģiju, kompleksi mehanizējot un automatizējot ražošanas procesus, paaugstinot strādājošo kvalifikāciju un pilnveidojot darba organizāciju. 1978. gadā darba ražīgums rūpniecībā salīdzinājumā ar 1940. gadu pieaudzis gandrīz 12 reizes. Četras piektdaļas no kopējā rūpniecības produkcijas pieauguma desmitās piecgades pirmajos trīs gados iegūtas, paaugstinot darba ražīgumu.

Jaunās tehnikas ieviešanas pasākumi rūpniecībā katru gadu republikas tautas saimniecībai dod apmēram 50 miljonus rubļu lielu ekonomisko efektu. Tas dod iespēju gadā nosacīti atbrīvot gandrīz 6 tūkstošus strādājošo iesaistīšanai darbā citu nozaru uzņēmumos.

Gadu no gada paaugstinās izgatavojamās produkcijas kvalitāte. 1979. gada 1. janvārī 2128 rūpniecības izstrādājumiem bija piešķirta Valsts kvalitātes zīme — tas nozīmē, ka tie atbilda labākajiem mūsu zemes un ārzemju paraugiem. Ar Valsts kvalitātes zīmi atestētās produkcijas īpatsvars rūpniecības produkcijas kopapjomā 1978. gadā sasniedza 14,5%,

izstrādājumu skaits, kuriem attiecīgajā gadā pirmo reizi piešķirta valsts kvalitātes zīme

LAUKSAIMNIECĪBA

Līdzās augsti attīstītai rūpniecībai svarīgu vietu Latvijas PSR tautas saimniecībā ieņem lauksaimniecība.

Republikas lauksaimniecība dod sesto daļu no visa nacionālā ienākuma. No visiem republikas tautas saimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem katrs sestais ir saistīts ar darbu lauksaimniecībā.

lopkopības produktu ražošana

Lauksaimniecisko ražošanu republikā veic lielas sociālistiskās saimniecības — 336 kolhozi un 243 sovhozi (1979. gada sākumā). Republikas lauksaimniecība ir apgādāta ar vairāk nekā 30 tūkstošiem traktoru, 7 tūkstošiem graudu kombainu, gandrīz 20 tūkstošiem kravas automobiļu. Visi kolhozi un sovhozi ir elektrificēti.

Neskatoties uz 1977. gada sarežģītajiem un 1978. gada ārkārtīgi nelabvēlīgajiem laika apstākļiem, mūsu republikā pirmajos trīs desmitās piecgades gados salīdzinājumā ar iepriekšējo (1971 — 1975) piecgadi panākts lauksaimnieciskās ražošanas gada vidējā apjoma pieaugums par 7%. Lauksaimniecības kopprodukcija 1978. gadā 1,4 reizes pārsniedza 1940. gada apjomu. Lai gan darba diena lauksaimniecībā salīdzinājumā ar pirmskara periodu ir ievērojami īsāka, 1978. gadā katrs lauksaimnieciskajā ražošanā nodarbinātais saražoja 3,7 reizes vairāk produkcijas nekā 1940. gadā. Tas nozīmē, ka viss produkcijas pieaugums lauksaimniecībā tiek iegūts, paaugstinot darba ražīgumu.

Latvijas PSR lauksaimniecībai ir spilgti izteikts lopkopības virziens. Lopkopība dod apmēram divas trešdaļas no lauksaimniecības kopprodukcijas, 1978. gadā lopkopības produkcija tika saražota 1,7 reizes vairāk nekā 1940. gadā.

Mūsu republika panākusi un aizsteigusies priekšā daudzām kapitālistiskajām valstīm lopkopības produktu ražošanā uz vienu iedzīvotāju.

Lopkopības produktu ražošanas kāpinājums tika panākts, pirmām kārtām paaugstinot lopu produktivitāti. Tās paaugstināšanā izšķiroša nozīme bija lopbarības bāzes nostiprināšanai.

Līdzās lopkopībai republikas rajonos ir labvēlīgi apstākli graudaugu, kartupeļu, linu, cukurbiešu, dārzeņu un citu kultūraugu audzēšanai.

lopu un putnu produktivitāte

Saskaņā ar «PSRS tautas saimniecības attīstības pamatvirzieniem 1976. —1980. gadā» mūsu republikas lauksaimniecības produkcijas gada vidējam apjomam desmitajā piecgadē salīdzinājumā ar 1971. —1975. gadu jāpalielinās par 15 — 18%. Latvijas PSR izvirzīts uzdevums nodrošināt lauksaimniecības tālāku specializāciju piena un gaļas lopkopībā un bekoncūku audzēšanā, kā arī paplašināt labības ražošanu.

Svarīga nozīme republikas lauksaimniecības turpmākajā attīstībā ir PSKP CK 1978. gada jūlija plēnuma lēmumiem, kuros paredzēta tālāka lauksaimnieciskās ražošanas intensifikācija, pamatojoties uz lauksaimniecības maksimālu mehanizāciju un elektrifikāciju, ķimizāciju un zemes meliorāciju, izvirzot priekšplānā uzdevumu straujāk attīstīt lopkopību, it sevišķi gaļas ražošanu.

graudaugu kopievakums un vidēja ražība

/

SĒJUMU PLATĪBAS STRUKTŪRA 1977. gadā

.

TRANSPORTS

Transportam Latvijas PSR tautas saimniecībā ir liela nozīme, jo lielākā daļa izejvielu, pusfabrikātu, kurināmā, kā arī ievērojams daudzums gatavo izstrādājumu tai jāieved no citām savienotajām republikām vai ārvalstīm, bet daļu gatavās produkcijas mūsu republika izved uz citām brālīgajām republikām vai eksportē.

Visu transporta veidu kopējā kravu apgrozība republikā 1978. gadā sasniedza 84 miljardus tonnkilometru, bet pasažieru apgrozība — 10 miljardus pasažierkilometru.

No kopējā kravu apgrozības apjoma vairāk nekā 2 /3 sastāda jūras transports, kas nodrošina preču pārvadājumus uz ārvalstīm. Par izejas punktiem šim transporta veidam noder Rīgas un Ventspils jūras ostas, no kurām 1978. gadā tika nosūtīts vairāk nekā 30 miljoni tonnu kravas.

Ceturto daļu no kopējā kravu apgrozības apjoma un gandrīz pusi no pasažieru apgrozības nodrošina dzelzceļa transports, kas dominē preču un pasažieru pārvadājumos uz citām savienotajām republikām.

Pateicoties republikas izdevīgajam ģeogrāfiskajam stāvoklim, liela nozīme dzelzceļa transportā ir tranzītpreču pārvadājumiem, kas pārsniedz 1/3 no kopējā kravu pārvadājuma. No republikas stacijām nosūtītajās kravās dominē minerālie būvmateriāli, kokmateriāli, melnie metāli, dažādi apstrādājošās rūpniecības izstrādājumi.

Dzelzceļa līniju ekspluatācijas garums republikas teritorijā ir 2,5 tūkstoši kilometru. Mūsu republikā salīdzinājumā ar citām savienotajām republikām ir vislielākā dzelzceļu biezība (rēķinot uz 1000 km2 teritorijas).

Republikas nozīmes pārvadājumus lielā mērā veic automobiļu transports. Autoceļu kopgarums republikā pārsniedz 24 tūkstošus kilometru.

Automobiļu transporta darbības pamatraditaji

1939. g.

Dzelzceļa transporta darbības pamatraditaji

automobiļu transporta kravu apgrozība (оTiljrd. tkin)

Tirdzniecības platība veikalos, tūkst, in2

Gandrīz no jauna Padomju Latvijā izveidota gaisa satiksme. Tagad Latvijas Civilās aviācijas pārvaldes lidotāji apkalpo aviolīnijas, kuru kopgarums pārsniedz ekvatora garumu.

tirdznif.cības tīkla attīstība

Vietu skaits sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos, tūksi.

Gaisa transporta darbības pamatraditaji

Pavisam jauns transporta veids ir cauruļvadu transports, ko izmanto šķidru un gāzveida vielu transportēšanai no ieguves uz pārstrādes vai patēriņa vietām. Ir izbūvēti Dašavas—Rīgas (ar atzarojumiem uz Jelgavu, Brocēniem, Jūrmalu un Liepāju), Toržokas—Rīgas (Inčukalna) gāzes vadi un Polockas—Ventspils naftas vads. Maģistrālā naftas vada garums Latvijas PSR teritorijā 1978. gada beigās bija 402 km un maģistrālo gāzes vadu garums — 559 kin.

TIRDZNIECĪBA UN SADZĪVES PAKALPOJUMI

Padomju varas gados ievērojami attīstījusies tirdzniecība. Gandrīz 4/5 iedzīvotāju ienākumu tiek izlietoti plaša patēriņa preču iegādei mazumtirdzniecības tīklā. Valsts un kooperatīvās mazumtirdzniecības preču apgrozījums, ieskaitot sabiedrisko ēdināšanu, 1978. gadā republikā sasniedza 3 miljardus 324 miljonus rubļu, pārsniedzot 1940. gada līmeni vairāk nekā 12 reizes.

Ievērojamas izmaiņas notikušas arī preču apgrozījuma struktūrā. Padomju iekārtas gados pārtikas produktu pārdošana iedzīvotājiem pieaugusi vairāk nekā 9 reizes, bet nepārtikas preču — 17 reizes.

Sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumus 1978. gadā izmantoja 1,5 miljoni cilvēku. Pēdējo 28 gadu laikā (salīdzinājumā ar 1950. gadu) sabiedriskās ēdināšanas preču apgrozījums pieaudzis vairāk nekā 6 reizes.

Republikā uzcelts liels skaits jaunu veikalu, restorānu, kafejnīcu, ēdnīcu. 1978. gada beigās republikā bija vairāk nekā 7 tūkstoši mazumtirdzniecības uzņēmumu un vairāk nekā 3 tūkstoši sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumu (1940. gadā attiecīgi — 5100 un 860).

1978. gada beigās republikas iedzīvotājus apkalpoja apmēram 2,5 tūkstoši sadzīves pakalpojumu uzņēmumu, izdarot iedzīvotājiem sadzīves pakalpojumus par 119 miljoniem rubļu, kas 5,6 reizes pārsniedz 1960. gada apjomu. Sadzīves pakalpojumu apjoms Latvijas PSR vidēji uz vienu iedzīvotāju — 47 rubļi — ir visaugstākais starp PSRS republikām.

DZĪVOKĻU CELTNIECĪBA

Buržuāziskās Latvijas pastāvēšanas 20 gados pilsētās tika uzceltas dzīvojamās mājas ar mazāk nekā vienu miljonu kvadrātmetru lielu kopējo platību, turpretī 33 gadu laikā pēc Lielā Tēvijas kara beigām pilsētās un pilsētciematos ekspluatācijā tika nodotas dzīvojamās ēkas ar 17 miljonu kvadrātmetru lielu kopējo platību. Kopā pilsētās un laukos pēckara periodā nodoti ekspluatācijā 22 miljoni kvadrātmetru kopējās dzīvokļu platības,

Republikā gada laikā uzcelto dzīvokļu kopējā platība līdzinās Jelgavas pilsētas (68 tūkstoši iedzīvotāju) pašreizējam dzīvokļu fondam. Vienas dienas laikā Latvijas PSR pilsētās un laukos tiek uzcelti vidēji vairāk nekā 50 dzīvokļi.

Tas ļauj katru gadu apmēram 90 tūkstošiem republikas iedzīvotāju uzlabot dzīvokļu apstākļus. Pavisam pēdējo 10 gadu laikā dzīvokļus saņēmuši vai uzcēluši gandrīz miljons cilvēku, t. L, vairāk nekā trešdaļa pašreizējo republikas iedzīvotāju.

dzīvojamo ēku nodošana ekspluatācijā (milj. m3 )

.

IZGLĪTĪBA, KULTŪRA, VESELĪBAS AIZSARDZĪBA.

augstskolu un vidējo speciālo mācību iestāžu audzēkņu skaits (tūkst, cilvēku)

Republikā pamatvilcienos pabeigta pāreja uz jaunatnes vispārējo vidējo izglītību. 1978. gadā 97% no visiem astoto klasi beigušajiem audzēkņiem turpināja mācības vidējās iz» glītības iegūšanai. Republikā mācās katrs trešais cilvēks, kas vecāks par 7 gadiem. 1978. gadā vispārējo vidējo izglītību republikā ieguva 25 tūkstoši cilvēku. Salīdzinājumam var minēt, ka buržuāziskās Latvijas laikā vidusskolas ik gadu pabeidza tikai apmēram 2 tūkstoši audzēkņu.

Republikas 10 augstskolās un 54 vidējās speciālajās mācību iestādēs 1978./79. mācību gadā mācījās 91 tūkstotis cilvēku (tai skaitā augstskolās — 47 tūkstoši) jeb 4,7 reizes vairāk nekā 1940./41. mācību gadā.

Katru gadu republikas augstskolas pabeidz apmēram 6 tūkstoši un vidējās speciālās mācību iestādes — apmēram 10 tūkstoši augsti kvalificētu speciālistu. Pavisam pēckara gados augstāko izglītību ieguvuši vairāk nekā 100 tūkstoši un vidējo speciālo izglītību — vairāk nekā 200 tūkstoši cilvēku. Salīdzinājumam var atzīmēt, ka buržuāziskajā Latvijā no 1920. līdz 1939. gadam augstskolas sagatavoja tikai 8 tūkstošus speciālistu.

augstskolu studentu skaits uz 10 000 iedzīvotājiem

Padomju varas gados Latvijas PSR daudz paveikts kultūrizglītības iestāžu darba paplašināšanai, literatūras un mākslas tālākā attīstībā. 1978. gada beigās republikā darbojās 1,4 tūkstoši masu bibliotēku. Grāmatu un žurnālu skaits tajās pieaudzis no 2,5 miljoniem 1940. gadā līdz 23 miljoniem 1978. gadā. Republikā darbojas 10 profesionālie teātri, 67 muzeji, gandrīz 1000 klubu, 1,2 tūkstoši kinoiekārtu. Profesionālo teātru izrādes 1978. gadā noskatījās

Slimnīcu gultas, tūkst.

2,3 miljoni cilvēku jeb 2,5 reizes vairāk nekā 1940. gadā. Muzeju apmeklējumu skaits salīdzinājumā ar 1940. gadu pieaudzis vairāk nekā 20 reižu un 1978. gadā sasniedza

ĀRSTU UN SLIMNĪCU GULTU SKAITS Ārsti, tūkst, cilvēku

3,9 miljonus. 1978. gadā republikā izdots pāri par 2 tūkstošiem grāmatu ar 16 miljoniem eksemplāru lielu kopēju tirāžu. Pavisam pēckara gados izdoti 60 tūkstoši grāmatu ar vairāk nekā 400 miljonu eksemplāru lielu kopējo tirāžu. Katru gadu republikas iedzīvotāji grāmatu, žurnālu un laikrakstu iegādei izlieto pāri par 40 miljoniem rubļu jeb vidēji 18 rubļus uz katru iedzīvotāju, kas ir viens no visaugstākajiem rādītājiem pasaulē.

Pēckara gados uzcelts vairāk nekā simt modernu slimnīcu ar pāri par 11 tūkstošiem vietu, kā arī daudz sanatoriju, atpūtas namu un pansionātu ar gandrīz 23 tūkstošiem vietu.

Republikā vidēji uz katriem 10 000 iedzīvotājiem 1978. gada beigās bija 43 ārsti.

ĀRSTU SKAITS UZ 10000 IEDZĪVOTAJIEM

Praktiski likvidēta saslimšana ar tādām bīstamām infekcijas slimībām kā poliomielīts un difterija, ievērojami samazinājusies saslimstība ar tuberkulozi, skarlatīnu, masalām. Bērnu mirstība salīdzinājumā ar pirmskara periodu samazinājusies 4 reizes. Pensionāru skaits republikā 1978. gada beigās sasniedza 540 tūkstošus salīdzinājumā ar 43 tūkstošiem 1939. gadā.

Tādi īsumā ir Latvijas PSR ekonomiskās un sociālās attīstības rezultāti no padomju varas atjaunošanas dienām Latvijā līdz mūsdienām, kas liecina par mūsu republikas plānveidīgu un proporcionālu izaugsmi visas valsts vienotajā tautsaimnieciskajā kompleksā.

SATURS

īss ģeogrāfisks raksturojums …. 3

Iedzīvotāji…………………………………………………….. 3

Darbs …………………………………………………………. 6

Nacionālais ienākums………………………………………. .7

Iedzīvotāju ienākumi, darba samaksa,

patēriņš…………………………………………………….. 9

Kapitālieguldījumi un pamatfondi… 13

Rūpniecība…………………………………………………… 15

Lauksaimniecība……………………………………………. 22

Transports ………………………………………………….. 2 5

Tirdzniecība un sadzīves pakalpojumi . 28

Dzīvokļu celtniecība……………………………………….. 29

Izglītība, kultūra, veselības aizsardzība 30

Райтис Эвалдович Надзиньш

ЛАТВИЙСКАЯ ССР ЦИФРЫ И ФАКТЫ

Издательство «Лиесма»

Рига 1979 На латышском языке

HB № 2833

Raitis Nadziņš

LATVIJAS PSR SKAITĻI UN FAKTI

Redaktors A. Gavers. Māksi, redaktors H. Purviņš. Tehn. redaktore D. Pastare. Korektore M. Ņikitina. Nodota salikšanai 11.03.79. Parakstīta iespiešanai 13.08.79. JT 00622. Formāts 70X90/24. Krīta papīrs 115 g. Latīņu garnitūra. Augstspie dums. 1,75 uzsk. iespiedi.; 1,45 izdevn. 1. Metiens 5000 eks. Pašūt. № 684-D. Cena 15 kap. Izdevniecība «Liesma», 228047 Rīgā, Padomju bulv. 24. Izdevn. JVs 425/29968/TSK-1209. Iespiesta Latvijas PSR Valsts izdevniecību, poligrāfijas un grāmatu tirdzniecības lietu komitejas tipogrāfijā «Cīņa». 226011 Rīgā, Blaumaņa ielā 38/40.

Content

Nadziņš Raitis Latvijas PSR skaitļi un fakti

IEDZĪVOTĀJI

DARBS

NACIONĀLAIS IENĀKUMS

IEDZĪVOTĀJU IENĀKUMI, DARBA SAMAKSA, PATĒRIŅŠ

KAPITĀLIEGULDĪJUMI UN PAMATFONDI

RŪPNIECĪBA

LAUKSAIMNIECĪBA

SĒJUMU PLATĪBAS STRUKTŪRA 1977. gadā

TRANSPORTS

TIRDZNIECĪBA UN SADZĪVES PAKALPOJUMI

DZĪVOKĻU CELTNIECĪBA

IZGLĪTĪBA, KULTŪRA, VESELĪBAS AIZSARDZĪBA.

ĀRSTU SKAITS UZ 10000 IEDZĪVOTAJIEM

SATURS