Kreicbergs Helmuts

Latvijas Republikas vēsture naudas zīmēs

Helmuts Kreicbergs

Latvijas Republikas vēsture naudas zīmēs

Подписан к печати 31.08.89 RT-00146 тираж 50 000 эиа Отпечатано на П О. ..Латвгеомарта

Autors mākslinieks profesors Rihards Zariņš, (1869-1939) iespiests Aleksandra Groses un Valsts vērtspapīru spiestuvēs. Papīra kapeikas izņemtas no apgrozības 1925. g. 1. martā. Niecīgās vērtības dēļ tās netika apmainītas.

1919. gada 3. janvārī Rīgu atstāja Kārļa Ulmaņa valdība un varu pārņēma Pētera Stučkas valdība. 1921. gada 26. janvārī Sabiedroto augstākā padome Parīzē (Izņemot Amerikas Savienotās Valstis ) atzina Latvijas Republiku de iure, kas kļuva par svinamo dienu līdz 1935. gada 28. janvārim, kad Kārlis Ulmanis savā vārda dienā publicēja "Draudzīgo aicinājumu" atcerēties savu skolu un pagastu un dāvināt grāmatas un citas kultūras vērtības. Aicinājumam bija ievērojama kultūrvēsturiska nozīme. 1938. gada 1. janvārī stājās spēkā 1937. gada 28. janvārī ministru kabinetā pieņemtais civillikums.

Mākslinieks profesor s Rihards Zariņš (i86g 1939)

Šo naudaszīmi tautā dSvSja par "līdaku”.

Parakstījuši finansu ministrs Kārlis Pūriņš (1883-1947) un Valsts kases pārvaldnieks Kārlis Vanags (1883 ?) Apgrozībā līdz 1930. gada 1. aprīlim.

1932.gada 5. februārī noslēgts Latvijas - Padomju Savienības neuzbrukšanas līgums, kurā līgumslēdzējas puses apņēmās neuzbrukt viena otrai un atsacījās no varas darbiem, kas vērsti pret otras puses robežu neaizskaramību vai politisko neatkarību. 1938. gada 11. februārī ministru kabinets publicēja likumu par publisko kārtību, kas nomainīja kopš 1934. gada 15. maija apvērsuma pastāvošo kara stāvokli valstī.

Autors profesors Rihards Zariņš (1869-1939).

Izgatavoti Šveicē. 1 santīms laists apgrozībā iga2. -ig35.gadā, 3 santīmi 1922 - 1932.. 5 santīmi -1922.gadā.

Kopš 1926. gada 1 un 2 santīmus izgatavoja Anglijā. 5,10,20 un 50 santīmus izgatavoja Šveicē. 1,2 santīmu, kas izlaisti sākot ar 1937. gadu autori Ludolfs Liberts (1895 -1959) un Arturs Apinis (1904-1975 ). gravieris Arturs Apinis. 1 un 2 latu autors profesors Jānis Roberts Tilbergs (1880-1972), 5 latu autors profesors Rihards Zariņš , 1 latu 1924. gadā , 2 latus 1925. - »926.,5 latus 1929.-1932.9.9. izgatavoja Anglijā.

Zīmēts, gravēts un iespiests Anglijā.

Parakstījuši Latvijas bankas padomes priekšsēdētājsJūlijs Celms (1879-1935) Latvijas bankas galvenais direktors Kārlis Vanags (1883-?).

6. marts.Latvijas armijas pulkveža Oskara Kalpaka (1882 - 1919) piemiņas diena. Šajā dienā 1919. gadā viņš krita pie Airītēm pārpratuma kaujā pret Dzelzsdivīzijas Borha bataljonu.

Iespiests Aleksandra Grosses spiestuvē Rīgā. Laists apgrozībā īgig. gada novembri. Neskaitāmu viltojumu rezultātā izņemts no apgrozības ig22. gada i. janvāri. Parakstījusi finansu ministrs Roberts Erhards (1874-^40) un Valsts kases pārvaldnieks Kārlis Vanags (1883- ?).

Mākslinieks Hermanis Grfnbergs (1888-1928).

Parakstījuši finansu ministrs Ringolds Kalnings (1873 - 1940) un Valsts kases pārvaldnieks Kārlis Vanags (1883 - ?). Tautā dēvēja par "ozolu”. Latvijas rubļi un pilsētu parādzīmes izņemti no apgrozības 1925. gada 1. aprīlī. Valsts banka apmaina šīs kases zīmes pret jaunām (latiem) līdz 1931.

1919- gada 16. aprīlī Liepājā notika Andrieva Niedras (1871- 1942) pučs. A. Niedra pēc profesijas mācītājs, tautā pazīstams kā ievērojams rakstnieks, politiskajā dzīvē reakcionārs. 1936. gada n. aprīli diktators Kārlis Ulmanis nostiprināja savu varu, nelikumīgi kļūdams par Valsts Prezidentu, izbeidzoties likumīgā Valsts Prezidenta Alberta Kvieša pilnvarām.

Andrieva Niedras valdības īgig. gadā no 5.-27. jūnijam izdotā nauda. Mākslinieks Jūlijs Madernieks (1870-1955). Iespiests G.D. Meijera spiestuvē Liepājā. Parakstījuši finansu ministrs Juris Seskovs un Valsts kases kasieris J. Jēkobsons.

Iespiests 1920. gada martā Aleksandra Grosses spiestuvē Rīgā. Parakstījuši finansu ministrs Kārlis Pūriņš (1883 -1947) un Valsts kases pārvaldnieks Kārlis Vanags (1883-?).

1920. gada 1. maijā atklāja Latvijas Republikas Satversmes sapulci. 1934. gada 15. maijā toreizējais likumīgais Ministru Prezidents Kārlis Ulmanis likvidēja demokrātiju, padzina parlamentu, aizliedza politiskās partijas, ieviesa kara stāvokli un kļuva par diktatoru.

1937- gada 12. maijā K. Ulmanis nodibināja Tēvzemes balvu. Tēvzemes balvas laureāti: Jānis Akurāters, Aspazija, Bebru Juris, Andrejs Bērziņš, Milda Brehmane - Štengele, Jānis Daliņš, Jānis Endzelīns, Hermanis Endzeliņš, Ādolfs Kaktiņš, Alfrēds Kalniņš, Ludvigs Kundziņš, Eižens Laube, Jānis Mazvērsītis, Aleksis Mierlauks, Vilis Plūdons, Vilhelms Purvīts, Jūlija Skaidrīte, Pēteris Šmits, Augusts Tentelis, Edvards Virza, Jāzeps Vītols, Kārlis Zāle un Valerija Zeile.

Autors grafiķis Vilis Krūmiņš (1891-1959). Iespiests Aleksandra Giobbbb spiestuvē Rīgā. Parakstījuši finansu ministrs Kārlis Pūriņš (1883- 1947) un Valsts kases pārvaldnieks Kārlis Vanags (1883- ?).

Mākslinieks Arturs Apinis (1904 - i975)( gravieris Kārlis Krauze (1904-?). Iespiests Valstspaplru spiestuve un naudas kaltuvē. Laista apgrozībā 1940. gada 1. oktobri. Parakstījuši finansu ministrs Kārlis Karlsons (1907-1962) un Valsts saimniecības departamenta direktors Voldemārs Bastjānis (1884-1975). No 1940. gada 25. novembra latiem pielīdzina padomju červoncus un rubļus. Apgrozībā vienlaicīgi. ,rJ - »r to devalvējot lata pirktspēju.

1940. gada 16. jūnijā plkst. 14.00 Padomju Savienības ārlietu komisārs Vjačeslavs Molotovs (1690 1987) nodeva Latvijas sūtnim Maskavā Fricim Kociņam (1895 - 1941 ) ultimātu sakarā.ar to, ka Latvija apdraudot PSRS robežu drošību, pieprasot nodibināt jaunu valdību, kas godīgi pildītu savstarpējās palīdzības paktu un ielaist papildus karaspēku 30 000 vīrus, lai nodrošinātu pakta izpildi un aizsargātu jau esošos Sarkanās Armijas garnizonus Latvijā. Latvijas armijas karaspēks miera laikā bija 20 000 - 22 000 vīru. Padomju zonās jau bija izvietots 30 000 liels Sarkanās Armijas kontingents.

Mākslinieks Arturs Apinis (1904-1975) gravieris Kārlis Krauze (1904-?). Iespiests Valstspapīru spiestuvē un naudas kaltuvē. Laists apgrozībā 1940. gada novembrī. Parakstījuši finansu tautas komisārs Arnolds Tabaks (1907-1982) un Valsts saimniecības departamenta direktors Valdemārs Bastjānis (1884-1975). Lati apgrozībā bija līdz 1941. gada 25. martam, kad tie tika anulēti.

Zīmēts, gravēts un iespiests Anglijā. Ūdenszīmē Kārļa Ulmaņa portrets. Naudas zīmē redzama 1951. gadā iznicinātā Lāčplēša statuja bijušajā Saeimas nama fasādē. Autors tēlnieks Rihards Maurs (1888 - ?). Staburags, kas iznicināts 1960-to gadu sākumā. Parakstījuši bankas padomes priekšsēdētājs Ādolfs Klive (1888 -1974) un bankas galvenais direktors Kārlis Vanags (1883 - ?).

1919. gada 8. jūlijā K. Ulmaņa valdība atgriezās Rīgā un reāli pārņēma valsts varu.

1919. gada 10. jūlijā izveidoja Latvijas armiju, apvienojot "ziemeļniekus" un "dienvidniekus". Par pirmo virspavēlnieku iecēla ģenerāli Dāvidu Simonsonu (i85g- ig33).1923. gada 17. jūlijā pieņēma Latvijas Republikas kara klausības likumu.

1933- gada 3. jūlijā Latvija Londonā parakstīja Padomju Savienības ierosināto konvenciju par visu valstu vienlīdzīgām tiesībām uz neatkarību, drošību, savas teritorijas aizsardzību un brīvu attīstību, definējot agresora jēdzienu.

ig40. gada 22. jūlijā "Valdības Vēstnesī" publicēts paziņojums: "Valsts Prezidenta ig40. gada 21. jūlija 395- paziņojums:

Sakarā ar š. g. 20. jūlija Likumu par Valsts Prezidenta amata izpildīšanu, nolikdams Valsts Prezidenta amatu, nododu Ministru Prezidentam dr. Augustam Kirhenšteinam.

Valsts Prezidents K. Ulmanis."

Mākslinieks profesors Rihards Zariņš (1904-1975), gravieris Kārlis Krauze (1904- ?). Klišeja sagatavota 1925. gadā, laista apgrozībā 1929. gadā. Parakstījuši finansu ministrs Ansis Petrevics (1882- ?) un Valsts saimniecības departamenta direktors Jānis Miezis (1884-?).

Rīgas pilsētas parādzīme. Maksāšanas līdzeklis Rīgā un Rīgas apriņķi. 1919. gada 30. augustā ar valdības rīkojumu pilsētu parādzīmes pielīdzināja Valsts kases zīmēm. Parakstījuši Rīgas pilsētas valdes vārdā Gustavs Zemgale (1871 - 1939). Kārlis Dēķens (1866-1942) un O. Fleišers.

1920 gada 11. augustā noslēdza miera līgumu ar Padomju Krieviju. Pirmā valsts, kas oficiāli atzina Latvijas Republikas pastāvēšanu. Līgumā Padomju Krievija atsacījās no visām tiesībām uz Latvijas teritoriju un atzina Latvijas neatkarību ar piebildi, ka ”no agrākās piederības pie Krievijas Latvijas tautai un zemei neizceļas nekādas saistības attiecībā uz Krieviju." Proti, ka Latvija neatbild par Krievijas parādiem. Par postījumiem kara laikā Latvija no Padomju Krievijas saņēma 4 miljonus zelta rubļu monētās. ig22. gada 3. augustā likums par naudu ieviesa zelta standartu, stabilās vērtības mērauklu.

1939- gada 23. augustā noslāpts Molotova - Ribentropa pakts, kas būtiski ietekmēja Latvijas Republikas tālāko likteni.

Jelgavas pilsētas parādzīme, iespiesta J.Stofenhāgena spiestuvē Jelgavā. Laista apgrozībā īgig. gada aprīli, pamatojoties uz igi8. gada 5. decembra Jelgavas pilsētas domes lēmuma.Parakstījis pilsētas galvas vietnieks Kupfers.

Zīmējis un gravējis grafiķis Jānis Sternbergs (igoo-?). Iespiests Valstspaplru spiestuvē un naudas kaltuvē. Ūdenszīmē K. Ulmaņa portrets. Parakstījuši Valsts bankas padomes priekšsēdētājs Adolfs Klīve (1888-1974) un bankas galvenais direktors Kārlis Vanags(i883 - ?).

1921. gada 22. septembrī Latviju uzņēma Tautu Savienībā. No Latvijas Republikas dibināšanas dienas līdz 1934. gada 15. maijam izpildvaru valstī realizēja 18 ministru kabineti. Pirmos četrus no 1918. gada 18. novembra līdz 1921. gada jūnijam vadīja Ministru Prezidents Kārlis Ulmanis (1877- 1942), Zemnieku savienība.

Piektais Ministru Prezidents no 1921. gada jūnija līdz 1923. gada janvārim Zigfrīds Anna Meierovics \'7b1887-1925), Zemnieku savienība.

Sestais Ministru Prezidents no 1923. gada janvāra līdz 1923. gada jūnijam Jānis Pauļuks \'7b1865-1937), bezpartejiskais. Valdībā pirmo reizi piedalījās Latvijas sociāldemokrātiskās strādnieku partijas pārstāvji.

Septītais Ministru Prezidents no 1923. gada jūnija līdz 1924. gada janvārim atkal Zigfrīds Anna Meierovics.

Astotais Ministru Prezidents no 1924. gada janvāra līdz

gada decembrim Voldemārs Zāmuels (1872-1948) bezpartejiskais. Zemnieku savienība valdībā nepiedalījās. Devītais Ministru Prezidents no ig24. gada decembra līdz

gada decembrim Hugo Celmiņš (1877 - ?), Zemnieku savienība.

Desmitais Ministru Prezidents no 1925. gada decembra līdz

gada maijam Kārlis Ulmanis.

Iespiests Valstspapīru spiestuvē, daļa sērijas iespiesta Liepājā un Helsinkos. Laists apgrozībā pēc 1922. gada janvāra. Parakstījuši finansu ministrs Ringolds Kalnings (1873-1940) un Valsts kases pārvaldnieks Kārlis Vanags (1883-?).

Pirmā papīra nauda latos. Mākslinieks profesors Rihards Zariņā ( 1904 -1975). gravieris Kārlis Krauze (1904 - ? ). Parakstījuši Latvijas bankas padomes priekšsēdētājs Ringolds Kalnings (1873 - 1940) un Latvijas bankas galvenais direktors Edgars Švēde (1880.-1967).

Vienpadsmitais Ministru Prezidents no 1926. gada maija līdz 1926. gada decembrim Artūrs Alberings (1876-1934). Zemnieku savienība.

Divpadsmitais Ministru Prezidents no 1926. gada decembra līdz 1928. gada janvārim Marģers Skujenieks (1886-1941), Apvienotā sociāldemokrātu mazinieku partija. Trīspadsmitais Ministru Prezidents no 1928. gada janvāra līdz 1928. gada decembrim Pēteris Juraševskis (1872 - 1945), Demokrātiskais centrs.

Četrpadsmitais Ministru Prezidents no 1928. gada decembra līdz 1931. gada martam Hugo Celmiņš, Zemnieku savienība.

Piecpadsmitais Ministru Prezidents no 1928. gada decembra Hdzi93i. gada decembrim Kārlis Ulmanis.

Sešpadsmitais Ministru Prezidents no 1931. gada decembra līdz 1933. gada martam Marģers Skujenieks. Septiņpadsmitais Ministru Prezidents no 1933. gada marta līdz 1934. gada martam Ādolfs Bļodnieks (1899 -1962), Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partija.

Astoņpadsmitais Ministru Prezidents Kārlis Ulmanis.

Liepājas pilsētas parādzīme, iespiesta un laista apgrozībā 1918. gada decembri pēc vācu okupācijas laika klišejām un uz papīra ar ūdenszīmēm. Iespiesta G. D. Meijera spiestuvē Liepājā.

Izgatavots un iespiests Anglijā. Ūdenszīmē tautu meita. Apgrozībā laisti pirmie 70 000 eks. no kopskaitā iespiestajiem 100 000. Parakstījuši Latvijas bankas padomes priekšsēdētājsJūlijs Celms (1874 - 1935) un galvenais direktors Kārlis Vanags (1883 - 7 ).

1918. gada 18. novembrī proklamēta Latvijas Republikas neatkarība. Pirmais Latvijas Valsts Prezidents Jānis Čakste (1859 - 1927), jurists, 1918.-1920. Tautas Padomes priekšēdētājs. 1920.-1922., Satversmes sapulces priekšēdētājs 1922.-1927. Valsts Prezidents. Gustavs Zemgals (1871-1939), jurists, 1927.-1930., Valsts Prezidents, kā Tautas padomes vicepriekšsēdis vadīja valsts proklamēšanas svinīgo sēdi tagadējā Nacionālajā teātrī. Alberts Kviesis (1881-1944), jurists, 1930.-1936. Valsts Prezidents.

gada 11. novembrī izšķirošā uzvara pār Bermontu pie Rīgas, Lāčplēša diena.

gada 18. novembrī nodibināja Kultūras fondu.

Izgatavots un iespiests Anglijā. Parakstījuši Latvijas bankas padomes priekšsēdētājs Ringolds Kalnings (1873-1940). un galvenais direktors Edgars Svēde (1880-1961).

Mākslinieks Kārlis Krauze (1883 - ?). Iespiests Valstspaplru spiestuvē un naudas kaltuvē. Ūdens zīmē virsaitis Viestarts. Parakstījuši finansu ministrs Alfrēds Valdmanis (1908-1970) un Valsts saimniecības departamenta direktors Jānis Skujēvics (1892-?).

1918. gada 7. decembri K.Ulmaņa valdība saņēma no vācu okupācijas iestādēm atļauju izveidot ierobežotus aizsardzības spēkus, kas paredz latviešu-vāciešu-krievu vienībām kopēju virspavēlniecību.

Saskaņā ar Satversmes sapulces 1920. gada 21. decembrī pieņemto likumu par valsts zemes fonda sadalīšanu jaunās saimniecības bija dibināmas ne lielākas par 22 ha lauksaimnieciski izmantojamās zemes. "Neviens cits Latvijas patstāvības laikā izdots likums nav tik dziļi pārveidojis lauku dzīvi kā agrārā reforma. Tas ir viens no mūsu valsts pamatlikumiem, jo tā radīja pavisam jaunu agrāro satversmi un šai ziņā pielīdzināms arī Satversmes sapulces dotam politiskās satversmes jeb konstitūcijas likumam."(’’Latvija 20 gados. Rīga. Pagalms, 1938.").

Mākslinieks profesors Rihards Zariņš (1504 -1975). gravējis K.Krauze (1904 - ?). Iespiests Valstspapīru spiestuvē Rīgā. Ūdenszīmē Zigfrīds Anna Meierovics. Parakstījuši finansu ministrs Lugvigs Eķis (1892 - 1943) un Valsts saimniecības departamenta direktors Jānis Skujēvics (1892 - ?).

Pasūtīts 1934. gada oktobri. Zīmēts, gravēts un iespiests Anglijā. Ūdenszīmē redzams sērojošās mātes Latvijas tēls.. Parakstījusi Latvijas bankas padomes priekšsēdētājs Ādolfs Kllve (1888-1974) un Latvijas bankas galvenais direktors Kārlis Vanags (1883-?).

Content

Kreicbergs Helmuts Latvijas Republikas vēsture naudas zīmēs