Laganovskis Jezups

Riekšava

Jezups Laganovskis

Riekšava

sastādītāja priekšraksts

Krājumā uzņemta daja no tā «Atziņu mozaīkas» materiāla, ko daudzus gadus diezgan regulāri publicēja žurnāls «Zvaigzne», un tikai sīka daļiņa, viena riekšava no tās neizsmeļamās aforismu (prātulu, domu graudu), tēlainu un asprātīgu teicienu, paradoksu, joku un tamlīdzīgu literatūras iso formu bagātības, kas uzkrājusies pasaules rakstniecības apcirkņos gan kā patstāvīgi sacerējumi, gan kā izvilkumi no plašāka apjoma darbiem — stāstiem, romāniem, lugām, dzejoļiem, apcerēm, dienugrāmatām, vēstulēm, intervijām. Vēl vairāk sacītais atliecas uz sakāmvārdiem, ko pārstāv tikai aptuveni simt paraugu no dažādu tautu mutvārdu gudrības krājumiem.

*

Atlasīju galvenokārt neparastākus, retāk dzirdētus, īpatnējāk vai asprātīgāk pateiktus paraugus, kuri radniecīgi manai pasaules uztverei, dzīves izpratnei, estētiskajai gaumei, humora izjūtai, isi sakot, zem kuriem es varētu parakstīties kā zem saviem. Ievērojot to un vadoties no

1. Labrijēra atzinuma, ka «svešu domu atlase jau ir jaunrade», atļāvos likt uz grāmatas vāka savu uzvārdu, uzdoties par tādu kā visu šeit apkopoto materiālu «virs-autoru».

*

Visvairāk runāts par cilvēkiem, viņu rakstura īpašībām, prāta spējām (gudrību, muļķību), tikumiem, savstarpējām attiecībām (draudzību, mīlestību, laulāto pāru kopdzivi), dzīves jēgu, nāvi — par jautājumiem, kas mūs visvairāk interesē un nodarbina ikdienas dzīvē. Ja kādam rodas iespaids, ka pārsvarā ir kritiska vai skeptiska attieksme pret šiem jautājumiem, lūdzu nevainot tikai sastādītāju, bet ņemt vērā ari žanra īpatnību. Apšaubot pastāvošo lietu kārtību, izsakoties kritiski par to, aforismi rosina domāšanu, mudina ieņemt aktīvu nostāju pret sacīto, pieņemt vai noraidīt to vai arī izsecināt no tā kādu jaunu, pieņemamāku variantu. Tas arī ir šī žanra galvenais uzdevums. Katrā ziņā atsevišķs aforisms nav vienīgā patiesība skartajā jautājumā, un nav jābrinās, ka par to nereti izteiktas visai atšķirīgas domas. Kaut vai par precēšanos: viens atzīst to par ļoti svētīgu un mudina precēties pēc iespējas agrāk, otrs izsakās visai dzēlīgi un salīdzina šo soli ar došanos mazā laiviņā bangojošā okeānā. Bet dīvainākais tas, ka taisnība abām pusēm, jo aforisms vienmēr ir vairāk vai mazāk vienpusīgs, t. i., izsaka tikai vienu parādības daļu.

*

Sakārtojumā ar nolūku nepieturējos pie tematiskā principa, kas plaši pieņemts šādos krājumos. Pirmkārt, tāpēc, ka šai gadījumā to būtu grūti ievērot, jo lielai daļai materiālu nav striktu tematiskas piederības pazīmju. Otrkārt, tāpēc, ka šai atlasei piemērotāks likās savā laikā Erasma RoterdamieŠa lietotais sakāmvārdu sakārtojuma princips, proti, lai rezultātā rastos lasāmgrāmata pārdomām un jautrībai, vienlīdz saistoša katrā lappusē, nevis rokasgrāmata utilitārām vajadzībām (tam vai citam notikumam piemērota citāta uzmeklēšanai). Arī pēc A. Fransa uzskata — «vislabāk ir, kad, uztvēris dažus domu starus vai šļakatas, prāts bauda tos, nemaitājot šo nevainīgo izpriecu ar māniju visu sakārtot sistēmā un visu pārspriest».

Mans galvenais uzdevums tātad bija ik lappusē sniegt iespējami lielāku tematisku dažādību un, kad noskaņojums draudēja kļūt pārāk nopietns, tonis prātojošs vai pat pamācošs, izlīdzināt to ar asprātīga teiciena, īpatnēja salīdzinājuma, paradoksa vai joka iestarpinājumu. Raudzījos arī, lai tuvumā neatkārtotos vienādi konstruēti teikumi, vieni un tie paši izteiksmes līdzekļi un pat atsevišķi vārdi. Un lai visas tēmas, visi autori un avoti krājumā būtu sadalīti daudzmaz vienmērīgi.

Izmantoju gan speciālus aforismu un sakāmvārdu krājumus, gan savu kartotēku, ko krāju jau vairākus gadu desmitus, izrakstot no grāmatām, žurnāliem, avizēm visu, kas var noderēt kā paša sacerējumu kuplināšanai ar epigrāfiern un citējumiem, tā šim līdzīgu krājumu sastādīšanai. (Zēl, ka to nedarīju no mazām dienām. Cik daudz interesanta materiāla gājis zudumā, jo atmiņā no visa lasīta saglabājas tikai vispārēji priekšstatu)

*

Visvairāk izmantoti autori, kas aforismus rakstījuši kā pilnīgi patstāvīgus sacerējumus; E. Bīrss, V. Blciks, M. Ebnere-Ešenbaha, R. Kaudzīte, V. Kfučevskis, Z. Lab-rijērs, F. Larošfuko, G. Lihtenbergs, J. Rainis, N. Sam-fors, Ļ. Tolstojs, Marks Tvens, O. Vailds; no jaunākā laika aforistiem: V. Brudzinskis, K. Bunšs, K. Grozevs, S. Gilrī, R. Gotness de la Serna, K. Krauss, E. Krolkijs, S. J. Lecs, C. Melameds, M. Prišvins, A. Skalbe, /. Vilde. Jā, nevairījos arī no mazāk slavenu autoru izteikumiem, ja tie likās pietiekami svaigi un trāpīgi; vadījos galvenokārt no tā, kas ir pateikts, nevis no tā, ka s to saka. «Tā ir ļoti dīvaina cilvēku īpašība,» jau mūsu dienās secināja D. Furmanovs, «bet tā tas ir: nejaušam un reizēm pat muļķīgam izcila, slavena vīra vārdam tiek piešķirts lielāks svars nekā bāla — «vidusmēra» cilvēka neapšaubāmi gudrai piezīmei.» Tik bezdomīgi metamies uz visu, kas spīd, kaut arī tā būtu tikai tukša čaumala!

Kā krājumos, tā dažādos citējumos bieži var sastapties ar 0. Balzaka, A. Čehova, G. Čestertona, Dž. Eliota, A. Frausa, M. Gorkija, I. Krilova, Lukiāna, G. Mopa-sāna, A. Muntes, K. Pauslovska, E. M. Remarka, V. Šekspīra, B. Šova, Voltēra atziņām, kas bagātīgi atrodamas viņu daiļdarbos. No latviešu autoriem pie tādiem pieder J. Jaunsudrabiņš. Daudz aforistisku izteikumu ir Dž. G. Bairona piezīmēs un vēstulēs, Z. Renāra «Die-nugrāmatā», /. Erenburga atmiņās, V. Beļinska rakstos par literatūru, F. Bēkona un M. Monteņa darbos, Z. Z. Ruso, A. Hercena rakstos un atmiņās, filozofu sacerējumos.

Kam aforismi vajadzīgi? Parasti katrā aforismu krājumā ir īpaša nodaļa ar izteikumiem par šādu krājumu lietderību. Neņemoties pateikt neko labāku, atgādināšu dažus, manuprāt, pašus raksturīgākos no šiem izteikumiem.

V. Oldžers:

Aforismi ir gudrība pārnēsājamā formā, koncentrēts domu un jūtu ekstrakts.

J. V. Gēte:

Katru dienu vajag noklausīties kaut vienu dziesmiņu, paskatīties uz labu gleznu un, ja vien ir iespējams, izlasīt kaut vienu gudru izteikumu.

K. Immermanis:

Morāles prasības labāk izklāstīt īsos izteikumos nekā garās runās un sprediķos.

F. Bodenštets:

īsi izteikumi iespiežas cilvēku prātos, iesakņojas tur, uzzied, nes augļus un nebeidz iedarboties uz viņu prātiem.

F. Lamots-Levaijē:

Laba doma, vienalga, no kurienes tā ņemta, ir daudz labāka par savu, ja tā ir dumja, — lai tikai neņem ļaunā tie, kuri visu atrod vienīgi sevī, neizmantojot neko no citiem.

M. Gorkijs:

Es daudz ko mācījos no sakāmvārdiem, citiem vārdiem sakot — no aforistiskas domas.

Dž. Morlijs:

Nedrīkst aizmirst, ka maksimas un aforismi ir patiesa dzīves gudrība un literatūras sāls un ka tās grāmatas ir visnoderīgākās, kurās to ir vairāk; šie izteikumi ir galvenais, ko cilvēkiem vajag meklēt, lasot grāmatas.

J. V. Gēte:

Es augstu vērtēju visāda veida īsus izteikumus, sevišķi, ja tie mani mudina pievērst uzmanību antitēzēm un saskaņot tās.

Dž. Svifts:

Izraksti, izvilkumi u. tml. ir tikpat kā fokusējoši stikli — tie savāc vienkopus prāta un zināšanu starus, kas izkliedēti rakstnieku sacerējumos, un spēcīgi un dzīvi sakopo šos starus lasītāju apziņā.

Ļ. Tolstojs:

Izteikumu grāmatas ne tikai nenomāc prāta patstāvīgu darbošanos, bet pilnīgi pretēji — rosina to.

Katrs bērns atklāj pasauli no jauna.

H. D. Toro

Tas, kurš saprot, ka cilvēka dzīves jēga ir nemierā un trauksmē, vairs nebūs mietpilsonis.

A. Bloks

Jā, jā! Draudzība nav nieka lieta: viņa nav par naudu pērkama vai pārdodama. Lūk, tādēj viņa arī tik reti atrodama pasaulē, jo viss, kas svarīgs, dārgs, — tas arī rets.

Doku Atis

Tas, ko mēs vismazāk pazīstam, vislabāk der dievināšanai.

M. Monleņs

Nav iespējams iznest patiesības lāpu cauri ļaužu baram, neapsvilinot vienam bārdu, citam galvassegu.

G. K. Lihtenbergs

Sirdis spēj vienoties, kaut arī galvas nesader.

Skotu sakāmvārds

Daudzas lietas ir apbrīnojamas, bet neviena nav tik apbrīnojama kā cilvēks.

Sofokls

No tīkla izmukusi zivs kļūst par juras gudrinieci.

R. Gomess de la Serna

Nenožēlo, ka nepiepildījās tavi sapņi: nožēlojams ir tikai tas, kas nekad nav sapņojis.

M. Ebnere-Ešenbalia

Ļaunums, ko esi nodarījis kādam no rīta, atgriezīsies pie tevis vakarā.

«Tirukurals»[1]

Ko jus nesaprotat, tas nepieder jums.

J. V. Gēte

Vislielākā kļūda — mēģināt pārlekt bezdibeni divos lēcienos.

D. Loids Džordžs

Mums ir tieksme viegli noticēt visam, ko saka, it īpaši, ja ir skaisti pateikts.

A. Franss

Ja sievietes ģērbtos, lai patiktu tikai vienam vīrietim, viņas to nedarītu tik ilgi.

M. Ašārs

Izglītība — tas, kas gudrajam atklāj, bet muļķim apslēpj viņa zināšanu trūkumu.

E. Blrss

— Cilvēkam vajadzīgas tikai trīs aršinas zemes.

— Nevis cilvēkam, bet līķim. Cilvēkam vajadzīga visa zemeslode.

A. Cehovs

Ja kas ko nesaprot, tas lai tur nejaucas.

A. Radiščevs

Ka sieviešu dzimums uz meliem un viltu sliecas vairāk nekā vīrieši, ir gluži dabiski, jo tas ir vājākais dzimums un viltus ir vājā dabiskais ierocis.

E. Hartmanis

Jutās ir kungi, prāts — viņu kalps.

H. Spensers

Izlabot vecas kļūdas reizem maksa dārgāk nekā pielaist jaunas.

V. Brudzinskis

Slinki nespēj novērtēt slinkošanas jaukumu. Tā ir un paliks strādīgu cilvēku alga.

2. Simenons

Diplomātija. Paldies dievam, līgums noslēgts. Tagad padomāsim, kā mēs to pārkāpsim.

K. Capeks

Kad cilvēki ir tādos pašos uzskatos kā es, man vienmēr sāk likties, ka es maldos.

O. Vailds

Labak neies, iekams mes paši nebūsim kļuvuši labāki.

J. G. Fihte

Ne par ko nebrīnīties — tā, protams, ir muļķības, nevis gudrības pazīme.

F. Dostojevskis

Vai atradīsim cilvēku, kuram viņa dzimtene, lai cik mežonīga tā būtu, neliksies vislabākā pasaulē?

Erasms Roterdamictis

Patiesība ir vajag taupīt.

vislielākais dārgums, tadeļ to

Marks Tvēris

Vecums uznāk pēkšņi — kā sniegs. No rīta jūs pieceļaties un redzat, ka viss ir kļuvis balts.

2. Renārs

Cilvēks nekad nav ne tik laimīgs, ne tik nelaimīgs, kā liekas viņam pašam.

F. Larošfuko

Visas vecas lietas appel, arī vecas patiesības — spodrināt vajag, dažas sarūs — izmest vajag.

J. Rainis

Prāts reizēm sagādā mums ne mazāk ciešanu kā kaislības; tādos gadījumos par cilvēku var sacīt: «Lūk, slimais, ko saindējis viņa paša ārsts.»

N. Samfors

Ceļas agri ka vīrs un sieva, kuri neieredz viens otru.

Jakutu sakāmvārds

Cilvēkam nav lielāka lišķa par sevi pašu un nav labāka līdzekļa pret pašapmānīšanos kā atklāti drauga vārdi.

F. Bekons

Pierakstīt savus ienākumus un izdevumus ir ļoti derīgi. Ja to nedara, visu laiku ir tāds

iespaids, it kā tu dzīvotu pāri saviem līdzekļiem. Ja pieraksta — tas kļūst skaidri redzams.

R. Benčlijs

Katra mīlestība ir jauna sevis radīšana.

K. Paustovskis

Kad cilvēks pats kļūst sliktāks, viņam visapkārt viss liekas esam kļuvis sliktāks.

M. Ļermontovs

Arī tie, kas raksta par slavas niecību, tomēr liek uz grāmatām savus vārdus.

Cicerons

Skubini savus darbus, lai tiem nav jasku-bina tevi.

B. Franklins

Sīki ieskrambājumi vienmēr izrādās nāvīgāki nekā dziļas rētas, jo tiem neviens nepiegriež vajadzīgās vērības.

J. Jaunsudrabiņš

Brīnums — notikums, ko aprakstījuši cilvēki, kas par to dzirdējuši no cilvēkiem, kuri to nav redzējuši.

K. Habards

Kas grib piekaut suni, tas vienmēr atradīs nūju.

N. Beilijs

Ja kāds saka, ka viņš netic iedzimtībai, tas nozīmē, ka viņa bērni dara muļķības.

S. GitrI

Ir lietas, aizmirst.

kuras var gan piedot, bet nevar

A. Dodē

Vajag aiziet no sievas, pirms viņa aiziet no mums, šādā ļoti cildenā veidā pasargājot viņu no sirdsapziņas pārmetumiem.

T. Bernārs

Atzīt savus maldus nozīmē but gudrākām, nekā biji.

P. Buasts

Dabā pūšanas process vienmēr sākas pēc nāves; taču birokrātija nepakļaujas šim likumam, jo vispirms sāk pūt un tikai tad mirst.

H. Senkcvičs

Patiess labdaris nekad neskatās atpakaļ uz savu ēnu — slavu.

J. V. Gēte

2 — Riekšava

17

Dzīvē, tāpat kā tajā Austrumzemju pasaciņā par ēzeli, tu vari ar to kustoni jāt, vest pavadā vai nest uz muguras — katru reizi atradīsies cilvēki, kas uzskatīs tavu rīcību par nepareizu, izteiks pārmetumus vai uzbāzīsies ar padomu.

M. Krieviņš

Piedzērušais, pārsteidzīgais, neprātīgais, nogurušais, saniknotais, izsalkušais, mantkārīgais, biklais, steidzīgais un iemīlējies — visi viņi nepazīst likuma.

Senindiešu aforisms

Zināma vecuma sievietes vecums kļūst nezināms.

N. Šamfors

Viens un tas pats lietus veicina augšanu un rada dubļus uz ceļa.

L. Lagins

Mēs gribētu saņemt īpašu uzslavu par to, ka mums galīgi nerūp uzslavas.

M. Ebncrc-Ešenbalia

Galvenais līdzeklis, lai varētu priecīgi dzīvot, ir ticība, ka dzīve dota priekam. Ja prieks beidzas, meklē, kur esi kļūdījies.

Ļ. Tolstojs

Nav tik grūti par draugu mirt ka atrast draugu, kura dēļ butu vērts mirt.

Dž. Svifts

Pieklājība prasa, lai nevirinām tās mājas durvis, lair ar paša mājas saimnieka piekrišanu tiekam nolamāti.

Zeltm.atis

Ir lietas, kas svarīgākas par naudu, tikai vajag daudz naudas, lai tās iegūtu.

P. Merimē

Esmu pārliecināts, ka cilvēki paši sev sagādā vairāk ļaunuma, nekā to spētu sātans.

Dž. G. Bairons

Tikai mazas bēdas ir skaļas, lielas ir klusas.

Scneka

Pasaki man, kas ir tavi draugi, un es pateikšu, kas esi tu. No šī principa vēsture zina tikai vienu izņēmumu — Jūdasu, kura draugiem neko sliktu nevar pārmest.

E. Ilemingvejs

Daži dziedātāji mani pārliecina, ka pie mums katram ir balss tiesības.

K. Grozcvs

Kas prot — tas strādā, kas neprot — tas māca.

B. Šovs

Labas manieres, laipnība, atsaucība... Ko lai ar visu to iesāk pārpildītā autobusā?

Rumāņu humors

Pašapmierināts cilvēks — sacietējis augonis uz sabiedrības krūtīm.

M. Gorkijs

Visgudrākie vardi nepadzirdīs izslāpušo ta, kā viņu padzirdīs krūze ūdens.

Sofokls

Zelta laiki allaž ir pagājušie laiki.

T. Fontāne

Kauns zināt nepatiesību un nenosaukt to vārdā, bet nosaukušam kauns nesākt izskaust to.

A. Vozņesenskis

Tie, kas daudz mācījušies, bet neprot dzīvot saskaņā ar apkārtējo pasauli, ir mācīti muļķi.

«Tirukurals»

Iedomājieties dzīvi bez nāves. No izmisuma katru dienu kāds mēģinātu izdarīt pašnāvību.

2. Renārs

Naktī ielas ir platākas nekā dienā.

R. Gomess de la Serna

Ja tev pajautās, kas ir derīgāks — saule vai mēness? — atbildi: mēness. Jo saule spīd dienā, kad tāpat ir gaišs, bet mēness — naktī.

Kozjma Prutkovs

Ir ļaudis, kas līdzinās nullēm; tiem vienmer priekšā vajag kādu ciparu.

O. Balzaks

Nevar mīlēt nedz to, kura tu bīsties, nedz to, kurš bīstas tevis.

Cicerons

Mums ir jāpiedod saviem ienaidniekiem, bet nekur nav teikts, ka būtu jāpiedod saviem draugiem.

F. Bekons

Dzīvē, tāpat ka māksla, vislabāk redz ar puspievērtām acīm.

M. Svetlovs

Ta ka tekoša smiltī nozūd udens pile, ta nozūd nelgas ausīm prātīgs vārds.

R. Kaudzīte

Est, lai dzīvotu, nevis dzīvot, lai ēstu!

Sokrats

Ja mums pašiem nebūtu trūkumu, mums nebūtu tik patīkami redzēt tos pie citiem.

F. Larošfuko

Atmest smēķēšanu ir ļoti viegli; es to labi zinu no savas pieredzes, jo esmu atmetis jau tūkstoš reižu.

Marks Tvens

Zirgiem siens smaržo pavisam citādi nekā mīlētājiem.

S. J. Lecs

Dažs labs ar spējām ļoti vājām Sev siltu vietu iemanto Tik vienīgi ar to, Ka varas priekšā stāv uz pakaļkājām.

I. Krilovs

Saknes pazeme neprasa atalgojumu par to, ka tās padara zarus auglīgus.

R. Tagore

Strīds — viens no veidiem, kā oponenti jo ciešāk pieķeras saviem maldīgajiem uzskatiem.

E. Blrss

Gars bagats top no ta, ko saņem. Bet sirds top bagāta, vien sevi atdodot.

M. Ķempe

Cilvēks, kurš nevienu nemīl, ir nelaimīgāks par to, kuru neviens nemīl.

I. Ercnburgs

Neaizmirsti, ka tu nevari samaitāt citu mūžu kā vien to, kuru tu dzīvo, un nevari vairs dzīvot citu mūžu kā vien to, kuru esi samaitājis.

Marks Aurēlijs

Kauns ir nevis neko nezināt, bet gan neko negribēt zināt.

Seneka

Lai saprastu, ka debesis visur ir zilas, nav vajadzīgs apceļot pasauli.

J. V. Gēte

Katrs cilvēks galu galā nāk pie slēdziena, ka vienīgā persona, kurai var sekmīgi melot, ir viņš pats.

A. Franss

Neuzklausīt nevienu padomu un neatzīt ne* vienu labojumu var tikai pedants.

2. Labrijērs

Kas nemīl koku, tas nemīl cilvēku.

G. Trojepojskis

Pasauli tur uz saviem pleciem nevis Atlants, bet gan sieviete, kas dažreiz spēlējas ar to kā ar bumbiņu.

H. Senkevičs

Atmetiet visas cerības, kas gaidat uz ūdens kustināšanos sazaļojušā, piegļotojušā pīļu dīķī!

A. Upīts

Gadas pat dumji suņi, bet muļķu procents starp viņiem ir daudz mazāks nekā starp cilvēkiem.

A. Munte

Ak, lai sāpes nak kad nakdamas, tas vienmer atnāk pārāk agri.

O. Mandelštams

Cilvēks ir tas, kas viņš kādreiz bija.

viņš ir, nevis tas, kas Ebreju sakāmvārds

Vai jūs zināt, cik liela ir sieviešu ziņkārībā? Gandrīz tikpat liela, cik vīriešu.

O. Vailds

Kur mūs mīl un mums tic, tur mums ir garlaicīgi, bet laimīgi mēs esam tur, kur paši mīlam un ticam.

A. Cchovs

Jautrība ir varonības veids.

E. Ilemingvejs

Nekas tā nenomāc prātu, nekas neizraisa tik daudz sīkumainības, tenku, dzēlību, neiecietības, melu kā pastāvīga uzturēšanās kopā, aci pret aci, četrās sienās ar draugu.

2. 2. Ruso

Ja mēs kaut ko neieredzam, tas nozīme, ka ļoti ņemam to pie sirds.

M. Monteņs

Pasaki sievietei, ka viņa ir skaista, un viņa ir skaista — it kā spuldzīte iekšā iedegas, un uzreiz var redzēt, kas viņā jauks.

V. Belšcvica

Ir labi but nogurušam veltīgos patiesības meklējumos.

B. Paskats

Ticības dziļākais avots — cilvēka bailes no nebūtības.

J. Parandovskis

Diezin vai tādēļ arī cilvēki nemoka bērnus, bet dažreiz arī pieaugušos, ka tos ir tik grūti audzināt, bet pērt tik viegli? Vai mēs sodīdami neatriebjamies par savu nevarību?

A. Hercens

Es neuzskatu sevi par neprašu, ja kaut ko nezinu un tāpēc klusēju; nepraša ir tas, kurš runā par to, ko nezina.

M. Prišvins

Pasaulē būtu daudz mazāk ļaunuma, ja to nevajadzētu pastrādāt, cīnoties par labo.

M. Ebnere-Ešenbaha

Pret dieviem, velti.

muļķībām un sievietēm karot

A. Dcglavs

Kas ir labāks par dzīvi, un kas ir sliktāks par nāvi? Laba slava ir labāka par dzīvi, slikta slava ir sliktāka par nāvi.

Austrumnieku gudrība

2. Renārs

Tautai tikpat derīgi bīties kara ka atsevišķam indivīdam — nāves.

Ja, nelietības saknes iet dziļāk nekā taisnības lāpsta, un raibums apžilbina gudrības acis.

J. Poruks

Galvenais cilvēku cilts attīstības kavēklis ir tas, ka viņi klausās nevis tos, kas ir viskautrākie, bet tos, kas visskaļāk runā.

A. Šopcnhauers

Katra vīra vājībās var redzct viņa sieva.

Dž. Džoiss

J

Ja cilvēks kļūst pesimists līdz četrdesmit gadiem, viņš zina pārāk daudz; ja viņš paliek optimists pēc četrdesmit gadiem, viņš zina pārāk maz. '

Marks Tvcns

Runā, ka Indijā ēzelis esot uzkāpis kokā; lūk, koks — lai uzkāpj arī šeit.

Gruzīnu sakāmvārds

Aizmirsti pats sevi, atcerēsies.

pec tam pasaule tevi Dž. Londons

Nav nekā tāda, uz ko pamazām nesākam skatīties ar mazāku izbrīnu, lai arī cik liels un apbrīnojams tas liktos pirmajā mirklī.

Lukrēcijs

Tur, kur ir gudri valdnieki, pavalstnieki nemaz nejūt viņu esamību.

Lao-czi

Mūsu dzīve ir kā varens, brīvi augošs koks. Aplami karināt tajā eglīšu rotājumus, tas ir skaists arī bez šiem rotājumiem.

V. Panova

Neviens nav tik pretīgs un neviens nav tik riebīgs kā līdēji un rāpuļi cilvēka ģīmī! Pēc savas dabas rāpo krupji un vardes, pēc savas dabas — čūskas un ķirzakas, un lielie milzu krokodili. Bet cilvēks rāpo pret savu dabu.

V. Plūdonis

Ja viss ir kārtībā, tas nozīmē, ka kaut kas nav tā, kā vajag.

S. J. Lecs

— Sieviete, dārgo Votson, stipri sarežģī jautājumu.

A. Konans Doils

Katram no mums ir tikai viena dzīve, un tā ir pārāk īsa, lai varētu pilnībā apgūt bērnu audzināšanas mākslu.

N. Vīners

Jo mazaks mežs, jo zaķis šķiet lielāks.

Holandiešu sakāmvārds

Kādēļ jādomā, it kā es slavētu cilvēku tikai tādēļ, ka viņš ir mans draugs? Vai viņš nevar būt mans draugs tādēļ, ka ir uzslavas cienīgs?

N. Samfors

Ne uz sauli, ne uz nāvi nevar skatīties tieši.

F. Larošfuko

Bieži vien cilvēki lepojas ar savas sirdsapziņas tīrību tādēļ, ka viņiem ir vāja atmiņa.

Ļ. Tolstojs

Daži runa tik ilgi, kamēr viņiem trāpās arī kaut ko pateikt.

S. Gitrī

Kas nespej dusmoties — grib dusmoties — ir gudrs.

ir muļķis; kas ne-Seneka

Dzīve nekad nebūs pietiekami laba, lai cilvēkā neizdzistu ilgas pēc kaut kā labāka.

M. Gorkijs

Var izsmelt aku, bet ne upi.

K. Bunšs

Darbs, bērni, jaunas paaudzes tālākā gaita — loceklis pēc locekļa mūžības ķēdē. Ja

kāds cilvēks neauglīgā, tukšā mūžā šo ķēdi pārrauj... jā, tad gan var vaicāt — kādam velnam viņš dzīvojis?

V. Lāms

Mēs par daudz zinām un par maz varam. Tādēļ ka par daudz zinām.

E. M. Remarks

Vardam «laime» nav daudzskaitļa, turpretī vārdam «nelaime» ir.

J. Tuvirns

Pat suns atceras, kas viņu sit un kas baro.

Krievu sakāmvārds

Jā, mīļie lasītāji, ir ļoti bēdīga lieta atrasties tālu svešumā, starp neuzticamiem cilvēkiem, bez svarīgākā dokumenta kabatā — bez naudas.

J. Purapuķe

Viss pasaules ļaunums bieži vien ir izskaidrojams ar vecu likumu, vecu paražu, vecas reliģijas nesaprātīgu cienīšanu.

G. K. Lilitenbergs

Lama sevi, nevis sauli par to, ka tavs dārzs nav uzplaucis.

Ķīniešu sakāmvārds

Mūžīgi drūmie gavētāji man vienmēr likušies aizdomīgi: ja viņi neizliekas, viņiem ir samaitājies vai nu prāts, vai vēders.

A. Hercens

Savu dzimtenes mīlestību vajag ne tikai nest sirdī, bet iziet ar fo pasaulē un stāstīt par to visiem.

F. Vcrliarns

Apbrīnojami, cik kos ir mundierim!

liels īpatsvars dažos cilve-F. Dostojevskis

Visas labas pamācības jau uzrakstītas. Mums atliek tās tikai papildināt.

B. Paskals

Likums ir kā zirnekļa tīkls, kurā iestrēgst mazas mušas un caur kuru izlaužas lielas.

F. Bekons

Tuvākā krietnumus stāsti citiem, bet tā vājumus viņam pašam. Bet, ja tev tomēr gribas runāt par vājumiem, tad stāsti par saviem.

R. Kaudzīte

Darbs atvaira no mums trīs lielus ienaidniekus: garlaicību, izlaidību, nabadzību.

Voltērs

Katram cilvēkam sirdī ir tīģeris, cūka, ēzelis un lakstīgala. Mūsu raksturu dažādība atkarīga no tā, cik aktīvs ir katrs no šiem radījumiem.

E. Bīrss

Nauda bieži vien maksa |oti daudz.

R. Emersons

Redzot cilvēku vājībās, patiešam nezini, kas ir atbilstīgāk — raudāt vai smieties?

P. Bcils

Vai nav vienalga, kas aizsteidzas priekša un kas atpaliek, ja skrējienam nav mērķa?

Dž. G. Bairons

Nedrīkst ēst viens pats, neielūdzis istabā cilvēku, kas stāv aiz durvīm, pat ja tev uz galda atrastos nemirstības dzēriens.

«Tirukurals»

Lielas nelaimes nav ilgstošas, bet par sīkam nav vērts uztraukties.

Dž. Leboks

Kapec lai es nemīlētu savu sievu? Mīl taču pat svešas.

A. Dimā (dēls)

Kad stāvoklis ir tik slikts, ka to nevar labot, vajadzīga veiklība, lai to izmantotu savā labā.

M. H. dc Larra

Cik daudzreiz lielos zagļus neaiztiek, Bet mazos ķer un važās liek!

I. Krilovs

Laimei šauras acis.

Latviešu sakāmvārds

Neviens cilvēks manās acīs nekad nav zaudējis cieņu ielāpa dēļ, un tomēr viņi vairāk rūpējas par modei atbilstošām vai vismaz tīrām un nesalāpītām drēbēm nekā par tīru sirdsapziņu.

H. D. Toro

Sargies no tipiem, kuri ierodas viesībās nevis dzert, bet klausīties!

P. Daninoss

Pareizākās dzīves ir tās grūtākās, tādēļ reti kāds pareizi dzīvo.

M. Birze

Tīra sirdsapziņa — vislabākais spilvens.

H. Ibsens

Taupiet savu bērnu asaras, lai viņi tās varētu liet pie jūsu kapa.

Pitagors

Aizspriedumi kā mākoņi pie debesīm izgaist un atkal parādās tai pašā nerimtīgajā kustībā.

A. Franss

Tikai tas ir dzīvs cilvēks, kas pazīst citu cilvēku vajadzības. Pārējos var pilnīgi pielīdzināt miroņiem.

«Tirukurals*

Mes visi melos ietīti Ka zīda tiklos zirnekļi.

Aspazija

Kapsētas ir pilnas ar neaizstājamiem cilvēkiem.

Z. Klemanso

Jaunatne parasti mekle pretējas tām, kādas tiek pārdotas tirgū.

A.

vērtības

Rudņickis

Kas darams, šodien japadar, Kas zin, vai rīt vairs paspēt var.

E. Dinsberģis

Cilvēkam ir trīs jaunības: miesas jaunība, sirds jaunība un gara jaunība. Žēl tikai, ka tās nekad nesakrīt laika ziņā.

T. Bernārs

Ja autoritāte nav īsta, tad Šaubas to satrieks — un labi vien būs; ja turpretī tā ir nepieciešama un derīga, tad šaubas to pagrozīs rokās, aplūkos no visām pusēm un noliks savā vietā.

D. Pisarevs

Daba necieš melus.

T. Karlails

Neprātīgais sūdzas, ka cilvēki nepazīst viņu; gudrais sūdzas, ka viņš nepazīst cilvēkus.

Konfūcijs

Mazs cilvēks arī kalna mazs, milzis liels arī bedrē.

M. Lomonosovs

Cik labi, ka ir sapņi, kuros var aizmirsties no nepatīkamās īstenības! Un cik labi, ka ir īstenība, kurā var atmosties no nepatīkamiem sapņiem!

J. Laganovskis

Liels ir tas cilvēks, kas top akls, skatoties uz svešām sievām, klibs — dzenoties pēc svešas bagātības, un mēms — dzirdot tuvāku aprunāšanu.

Senindiešu aforisms

Dusmas — vienmēr slikts aizstāvis.

V. Šekspīrs

Maksājot paradu, es izpildu pienākumu, dāvb not — sagādāju sev prieku.

1. 2. Ruso

Augstos amatos, tāpat ka pārak augstas vietās, cilvēkiem uznāk reiboņi.

P. Buasts

Labāk viens labs liecinieks nekā desmit ģeniālu advokātu.

Armēņu sakāmvārds

Gandrīz nav tāda cilvēka, kas būtu ar mieru izdarīt ko nelāgu par desmit tūkstošiem, ja par pusi no šīs summas viņš varētu palikt krietns un godīgs.

G. K. Lihtenbergs

Katrs, kas ilgi un neatlaidīgi kaut ko runā, beidzot atrod daudzus, kas viņam notic.

R. Stīvensons

Vīrietis ir vecs tad, kad viņu vairāk interesē kotlete nekā apkalpotāja, kas to pasniedz.

E. Hemingvejs

Kamēr nav muižas, jāiztiek ar pirti.

Pērsietis

Autoritāte un draudzība — ūdens un uguns, atšķirīgas un naidīgas lietas; vienlīdzība ir draudzības noteikums.

V. Bejinskis

Seja ir dvēseles spogulis, tikai neskaidrs.

R. Gomess de la Serna

j

Vai ir kas nelaimīgāks par cilvēku, kurš kļuvis par savu izdomājumu vergu?

M. Monteņs

Trīsdesmit astoņus gadus vecas sievietes dzimšanas dienā jāpasniedz trīsdesmit divas neļķes.

Franču padoms

Slavai mirušo nav.

A. Ahmatova

Aizspriedumi un nelaimīga mīlestība ir divas lietas, ar vienu no kurām pilnīgi pietiek, lai cilvēku padarītu par gluži ko citu, nekā viņš ir.

G. Lesings

Ir vēl viens ļaunums, ko esmu redzējis pasaulē, proti, misēklis, kas ceļas no valdnieka. Dažs ģeķis top iecelts lielā godā, bet gudrie sēž zemā vietā.

Bībeles teiciens

Citu cilvēku nelaimes parasti ir drausmīgi banālas.

O. Vailds

Nevar būt nekādas draudzības, kad viens negrib dzirdēt patiesību, bet otrs gatavs melot.

Cicerons

Ierodoties šai pasaulē, tu raudāji, bet tev apkārt visi priecājās; dzīvo tā, lai, aizejot no šīs pasaules, tu smaidītu, bet tev apkārt visi raudātu.

Indiešu atzinums

Nav nesaprotamu sieviešu, tīgi vīrieši.

ir tikai neatjau-

M. Samozvaņeca

Smiesimies, nesagaidījuši to brīdi, kad jūtamies laimīgi, citādi varam nomirt, ne reizi nedabūjuši pasmieties.

2. Labrijērs

Muļķi ir daudz noderīgāki nekā gudri cilvēki, jo gudrie no muļķiem mācās, kā izvairīties no muļķībām, bet muļķi no gudrajiem vēl neko nav iemācījušies.

Katons Vecākais

Zirnekļa tīkls izliekas, ka ķer rasas pilienus, bet patiesībā ķer mušas.

R. Tagore

Vēlēties individualitātes nemirstību īstenībā nozīmē vēlēties bezgalīgi iemūžināt maldus.

A. Sopenhauers

Viduslaikiem varam būt pateicīgi par diviem ļauniem atklājumiem: romantisku mīlestību un pulveri.

A. Moruā

Galvenais noslēpums, kā saglabāt jautru noskaņojumu, ir — neļaut sīkumiem mūs uztraukt un tai pašā laikā novērtēt tos sīkos prieciņus, kas mums dzīvē gadās.

S. Smails

Tam, kas baidas, viss čaukst.

Seneka

Daudzi laimes meklētāji atgādina izklaidīgu cilvēku, kas meklē savu platmali, kad tā atrodas viņam galvā vai rokā.

V. Sārps

Kad daba atņēma cilvēkam iespēju staigāt četrrāpus, tā iedeva viņam kūju, uz kā balstīties, — ideālu.

M. Gorkijs

Ievērojot pieklājībās normas, mes daudz ko zaudējam.

Marks Tvens

Ir trīs veidu ienaidnieki: ienaidnieks, drauga ienaidnieks, ienaidnieka draugs.

Persiešu sakāmvārds

Kas nemāk svešas valodas, tam nav jēgas arī par savu valodu.

J. V. Gēte

Dienu verte vakara, dzīvi — beigas.

Dž. Herberts

Otrreizēja apprecēšanās — cerību triumfs pār pieredzi.

S. Džonsons

Viss ir cilvēka rokas, tadcļ tas vajag bieži mazgāt.

S. J. Lecs

— Vai jūs ticat dievam? — viņš jautāja Naftulam.

— Lai tic dievam tas, kas vinnējis divsimt tūkstošus, — atbildēja sirmgalvis.

I. Babels

Daži cilvēki tik pastiprināti meklē trūkumus savos tuvākajos, it kā tie būtu kādi apslēpti dārgumi.

S. Gitrī

Ja tu draugam maksa ar ļaunu, ar ko maksāsi ienaidniekam?

Šumeru sakāmvārds

Savtīgums runā visās valodās un uzstājas jebkurā lomā — pat nesavtīguma lomā.

F. Larošfuko

Sievietes nekad nepiedod vīriešiem tas kļūdas, ko pielaidušas viņas pašas.

O. Balzaks

Vieglāk pierast nekā atradināties.

Ā. Mickevičs

Grēkam ir daudz ieroču, bet meli ir rokturis, kas noder katram no šiem ieročiem.

O. Holmss

Var mīlēt, tikai domājot, ka — mūžīgi; citādi tā nav mīlestība.

A. Tolstojs

Cilvēkus pavada līdz vecumam šī daba: raibo akmentiņu, kas rokā, sviest tāpēc vien projām, lai varētu ķert raibo akmentiņu, kura nav rokā.

R. Kaudzīte

Nekad nav par veļu kļūt par to, par ko kādreiz esi gribējis kļūt.

Gudri cilvēki dažreiz ir neizglītoti. Izglītoti cilvēki ne vienmēr ir gudri.

Lao-czi

— Laime, kurp tu ej?

— Turp, kur ir draudzība.

Kaukāziešu sakāmvārds

Mēs godājam savu dzīves veidu un noliedzam iespēju kaut ko tajā mainīt. Citādi nevar, mēs sakām, bet patiesībā dzīves veidu ir tikpat daudz, cik rādiusu var novilkt no viena centra.

H. D. Toro

Arī pieminekļus novāc, kad tie nokalpojuši savu laiku.

A. Skalbe

Ak, tas bija laimīgas dienas, kad es vel ticēju visam, ko dzirdēju!

G. K. Lihtenbergs

Bez labiem tēviem nav labas audzināšanas —par spīti visām skolām, institūtiem, pansionātiem.

N. Karamzins

Kas var galvot, ka rīkojas saprātīgi, ja nezina savas rīcības tālākās sekas?

E. P. Senankūrs

Nav lieluma tur, kur nav patiesības.

G. Lcsings

Draugi ir kā drēbes. Vajag pamest viņus, lai nenovalkājas. Citādi viņi pametīs mūs.

2. Renārs

Tikums ir dvēseles veselība, bet veselība — miesas tikums.

P. Prudons

Sabiedrībā pieņemts kurlu cilvēku uzskatīt par nelaimīgu. Vai šo uzskatu nav iepotējusi iedomība, kas mums čukst: «Nu vai nav nožēlojams cilvēks! Viņš taču nedzird, ko mēs runājam.»

N. Samfors

Ērgļi lido vienatne, aitas dreb bara.

Skotu sakāmvārds

Bez upuriem, bez piepūles un grūtībām nevar dzīvot pasaulē: dzīve nav dārzs, kurā aug tikai puķes.

I. Gončarovs

Lai sunis ari diezin cik rietu pret vilku, viņš to tomēr uzskata par kādu augstāku radījumu.

J. Rainis

Aplami taisīt žogu ap kapsētu: tie, kas tajā atdusas, nevar no tās aiziet; tie, kas ir ārpusē, paši negrib turp iet.

A. Brisbeins

Neniecini savu azaidu tapec vien, ka tev nav ēstgribas.

R. Tagore

īstenība pārspēj katru fantāziju, jo fantāzijai tomēr jārēķinās ar zināmu atbilstību īstenībai.

Marks Tvens

Lielāko daļu no ta, ko ārsti zina, viņi iemācās no slimniekiem.

M. Prusts

Kad sit pa vienu godīgu seju — visām godīgām sejām jājūt i sāpes, i sašutums, i pazemotas cilvēka cieņas ciešanas.

L. Andrejevs

Senajiem gotiem bija gudrs paradums katru svarīgu valsts jautājumu apspriest divas reizes: pirmo reizi piedzērušā stāvoklī, otru reizi skaidrā prātā. Piedzērušā — lai viņu lēmumi būtu pietiekami enerģiski, skaidrā — lai tie nebūtu neprātīgi.

L. Sterns

Labiem aktieriem nav sliktu lomu.

F. Šillers

Atriebjoties ienaidniekam, cilvēks tikai pielīdzinās viņam, bet piedodot — paceļas pāri.

F. Bekons

Nekam nederīga ir gudrība, kas nespej pielāgoties vispārējai muļķībai.

M. Monteņs

Runādams par sevi, cilvēks aizmirstas.

P. Merimē

Pat visskaistākā mejiene nevar dot vairak par to, kas viņai ir.

Franču sakāmvārds

Kad piens vāroties pāriet pāri, vienmēr vainīgs piens, nevis vārītājs.

V. Šekspīrs

Uz ceļa ir kā dzīve: brauc tas, kas iejūgt māk.

P. Rozītis

Advokātam vajag atklāti un skaidri izklāstīt savu lietu, gan pēc tam viņš pratīs to samudžināt.

A, Mandzoni

Mēs vienmēr esam gatavi piedēvēt «varonim» vairāk par to, kas viņam patiesībā ir, un, otrādi, šo to atraujam pelnījušam, dažreiz pat izcilam «ierindniekam».

D. Furmanovs

Ka spogulis ataino to, kas ir viņa priekšā, tā seja ataino jūtas, kuras pārpilda sirdi.

«Tirukurals»

parak nesavelk R. Rolāns

Zirgu vieglāk vadīt, ja grožus.

Nekas pats par sevi nav ne slavējams, ne apkaunojošs, ne patiesīgs, ne nepatiesīgs, ne patīkams, ne nepatīkams, ne labs, ne slikts. Tikai cilvēku uzskati piešķir parādībām šīs īpašības, tāpat kā sāls dod ēdienam garšu.

A. Franss

Patiesības rakstīšana prasa daudz laika, nepatiesības — stipri mazāk.

R. Martēns di Gārs

Pāri sētai lec tur, kur ta ir zemāka.

T. Fullers

Piespiežot pretinieku apklust, jus vēl nepārliecinājāt viņu.

Kas ir Otello? Liela gara cilvēks, bet pilns ar kaislībām, kuras nav iegrožojusi izglītība, nav apgarojusi doma līdz jūtu pakāpei, tādēļ — greizsirdis ...

V. Beļinskis

Ne visi velni ir melni.

Lietuviešu sakāmvārds

Netaisnība ir divējāda: viena — kad tu pats tuvākam dari netaisnību; otra — kad netaisnībai, ko citi kādam dara, tu, cik ir tavos spēkos, neturies pretī.

Platons

Kā mērkaķis liekas jo smieklīgāks, jo vairāk tas atgādina cilvēku, tā arī muļķi ir jo smieklīgāki, jo vairāk viņi izliekas gudri.

H. Heine

Priekšlasījumos mums glaimo teikums: «Ka jūs visi zināt...»

R. Gomess de la Serna

Kas ir monologs? Monologs ir sievasmātes dialogs ar znotu.

J. Akuraters

Dažreiz tas, no kā mēs baidāmies, nav tik bīstams kā tas, pēc kā tiecamies.

Vārdu sakot, frizūrai ir tik liela nozīme, ka sieviete var uzvilkt zelta kleitu ar dārgakmeņiem, var izrotāties ar visu, kas vien ir uz pasaules, bet, ja viņa nebūs savedusi kārtībā matus, par uzposušos viņu nevarēs saukt.

Apulejs

Nav aklaka par to, kas pats negrib redzet.

Dž. Džoiss

Dzīves kāpnes ir pilnas skabargu, kas vissāpīgāk duras tad, kad jūs slīdat pa tām uz leju.

V. Braunels

Cik bieži, klausīdamies otra sirdī, Mes tikai savu asinsbalsi dzirdam.

J. Stulpans

Esi vienkāršs, taču ne parak. Visvienkāršākā ir amēba.

E. Krotkijs

Iedod vīram auklu — viņš aizbēgs pa logu; iedod sievai auklu — viņa piesies vīru pie skapja.

Kanādiešu sakāmvārds

Ar dzīvi ir tāpat kā ar lugu teātri: svarīgi nevis, cik tā ir gara, bet kā to nospēlē.

E. Koldvels

Nav ncka bīstamāka par muļķi, kas mcģina izlikties par gudru.

J. V. Gēte

Prātīga cilvēka attieksmei pret saviem priekšniekiem vajag būt tādai pašai kā viņa attieksmei pret uguni: nav jānāk pārāk tuvu, lai neapdedzinātos, un nav pārāk jāattālinās, lai nenosaltu.

Diogens

Es daudz ko butu Sapratis, ja man nebutu skaidrojuši.

S. J. Lecs

Grēka ļaunumi cilvēkus pavada visur tāpat kā mušas, dunduri un odi vasarā nabaga lopiņus. Un, jebšu lopiņi ar savu asti septiņus gan atgaiņā, tomēr astotais, devītais, desmitais iedzeļ.

R. Kaudzīte

Pretinieks, kas atklāj jūsu kļūdas, ir vērtīgāks par draugu, kurš cenšas tās noslēpt.

Leonardo da Vinči

Skopulis dzīvo nabadzība, lai varētu nomirt bagāts.

K. Melvēcijs

Mīkla kļūst garšīgāka, ja to ilgi mīca, vardi — sājāki, ja tos ilgi atkārto.

Korejiešu sakāmvārds

Nepietiek ar ciešanām, vel jānoskatas citu priekos!

A. Strindbergs

Ak, lielās popularitātes trauks! Saldi dzert no tā, bet cik grūti ir, kad tas apgāžas!

A. Dodē

Ja tu, ejot pretī mērķim, pa ceļam apstāsies, lai mestu ar akmeņiem katram sunim, kas tevi aprej, tad tu nekad nesasniegsi mērķi.

F. Dostojevskis

Balstīties var tikai uz to, kas izrada pretestību.

Stendals

Ja katrs mēs domājamies esam tie gudrākie, no kurienes tad visas muļķības un aplamības?

D. Zigmonte

Atceries, kas tev ir jadara, un aizmirsti, ko esi jau izdarījis.

M. Ebnere-Ešenbaha

Nav grūti izstrādāt savus uzskatus, grūti tikai pieturēties pie tiem.

A. Moruā

Ar tālas pagātnes muļķiem nestrīdas, bet kādreizējo muļķību der atgādināt: tas var mazliet apvaldīt ņirdzīgo muļķu nākamo maiņu.

I. Erenburgs

Lasot skolotāju ziņojumus par mūsu bērniem, jūtamies atviegloti un pat laimīgi, ka neviens nekam neraksta šādus ziņojumus par mums.

Dž. B. Prīstlijs

Nelaime ierodas tik ātri, kā gāžas siena, bet aiziet tik lēni, kā šķetinās zīds.

Ķīniešu sakāmvārds

Neticiet ne saviem, ne citu cilvēku vārdiem, ticiet tikai saviem un viņu darbiem.

Ļ. Tolstojs

Mīļš rokas spiediens dažlabreiz vairāk spēj kā zelts un sirsnīgs vārds — kā rubļu sauja.

F. Bārda

Dzīvei ir tāda krasa, kada ta ir tavai iztelei.

Marks Aurēlijs

4*

51

Neviens neuzklausa pārmetumus tik pacietīgi kā tie, kuri pelnījuši uzslavas.

Plīnijs Jaunākais

Katras patiesības liktenis ir: sākumā saukties par ķecerību, pēc tam pārvērsties par aizspriedumu.

T. Hakslijs

Sievietēm vismaz ir tualetes. Bet ar ko lai aizsedz savu iekšējo tukšumu vīrieši?

K. Krauss

Katrs ir pats sev velns un padara savu dzīvi par elli.

O. Vailds

īstā laikā pateikts vārds ir zelta āboli sudraba traukā.

Bībeles teiciens

Metafizika: meklēt absolūti tumšā istabā kaķi, kas atrodas pavisam kur citur.

M. Meterlinks

Cilvēks, kas par labu maksa ar ļaunu, parasti neskopojas.

C. Melameds

Bībele māca mīlēt mūsu ienaidniekus tāpat kā draugus laikam tādēļ, ka tās ir vienas un tās pašas personas.

V. de Šika

Vēlēšanās dzīvot, neko no dzīves nenoliedzot, — tas, manuprāt, ir visgodājamākais tikums šai pasaulē.

A. Kāmī

Neviens tik rupji neizturas pret padotajiem kā tie, kuri paši zemojas priekšniekiem.

N. Dobrolubovs

Ak, draugi, pat nemirstība ir tikai mirklis!

O. Lisovska

Kādēļ tērēt laiku, lai atspēkotu sievas vārdus, ja drīz vien viņa pati mainīs savus uzskatus.

2. Anuijs

Tieši tad, kad man nekā netrūka, es jutos visnelaimīgākais cilvēks pasaulē.

2. 2. Ruso

Ne tas daudz zina, kas daudz staigājis, bet tas, kas daudz redzējis.

Karēļu sakāmvārds

Draugs ir otrs es.

Zēnons

Ja patiesība ir skandāls, tad lai notiek skandāls, bet lai patiesība nāk gaismā!

A. Šopenhauers

Laulības važas ir tik smagas, ka tās var panest tikai divatā, reizēm — trijatā.

A. Dimā (tēvs)

Ak, jaunavīgie smaidi, kas, neko nenojauzdami, jau izvelk ceļus nākamām grumbām.

J. Ezeriņš

Tiecoties pec liela mērķa, nevar nekļūt kādam par ienaidnieku.

V. Vitmens

Kas nes lākturi sev aiz muguras, tas rada ēnu sev priekšā.

R. Tagore

Tas nav tiesa, ka tu nesaņēmi atbildi uz savām lūgšanām; tu tikai negribi atzīties, ka šī atbilde bija: «Nē.»

Lope de Vega

Nemaz nevajag melot! Saciet tik runāt patiesību, un jums neticēs.

G. de Mopasāns

Laime ir iereibusi, trakulīga sieva, turklāt vēl arī akla, tālab tā neredz, ko pati dara.

Servantess

Katrā no mums ir pārāk daudz skrūvju, rite-nīšu un vārstuļu, lai mēs varētu spriest cits par citu no pirmā iespaida vai pēc divām trim ārējām pazīmēm.

A. Cehovs

Ko novēlēt tam, kas zaudējis godu? Līdz ar godu zaudēt arī dzīvību.

Austrumnieku aforisms

Vienīgais tikums, ar kuru nevar palielīties, ir kautrība.

I. Vilde

Runā, ka sievietes neprotot glabāt noslēpumus. Tas nav tiesa. Prot ļoti labi. Bet, tā kā tas ir ļoti grūti, parasti viņas to dara kolektīvi.

B. Šovs

Cilvēka bagatības mērs ir tas mantas, no kurām viņam viegli atteikties.

H. D. Toro

Kad baumas sāk novecot, tās kļūst par mītiem.

S. J. Lecs

Cik prozaiskam vajag būt cilvēkam, ja viņu nepārņem cildenas domas, ejot rītausmā gar skaistas meitenes dzīvokļa logiem!

S. Petēfi

Kaut ka ta sagadas, ka parasti neesam mājās, kad laime klauvē pie mūsu durvīm.

J. Laganovskis

Būdams nelietis, neiedomājies, ka tas ir oriģināli.

M. Gorkijs

Es bieži redzu, ka mums iesaka tādus dzīves paraugus, kuriem nedomā sekot un — kas vēl sliktāk — nevēlas sekot ne tas, kurš tos iesaka, ne tas, kas uzklausa.

M. Monteņs

Hektors bija tas, kas cīnījās; tas, ko vilka pa zemi Ahilleja zirgi, vairs nebija Hektors.

Ovīdijs

Gudrība ir tikai viena, un tai ir zināmas robežas, turpretī var saskaitīt tūkstoš dažādu neierobežotas muļķības veidu.

Marks Tvens

Vieglāk palīdzēt izsalkušajam nekā tam, kas ir pārēdies.

M. Ebnere-Ešenbaha

Kuram robežām vislielākā muita, par tam vislielākā kontrabandas vešana.

R. Kaudzīte

Mirt ir tikpat dabiski kā piedzimt, bet zīdainim otrais variants varbūt ir tikpat nepatīkams kā pieaugušajiem pirmais.

F. Bekons

Labak dzīvot ar ļauniem cilvēkiem nekā tālu no cilvēkiem.

G. Lesings

Aizturētas asaras dedzinoši un griezīgi krīt atpakaļ dvēselē; no ārpuses tās ir ūdens, no iekšpuses — uguns.

F. Hebels

Zooloģiskais dārzs — vieta, kur zvēri var aplūkot cilvēkus.

J. Tuvims

uzkompone-K. Debisī

Pat šūpuļdziesmai vajag but ta tai, lai klausītāji neaizmieg.

Bērni daļas divas kategorijās: slikti audzinātos un mūsu bērnos.

Rumāņu humors

Draugi lūdzēji — uz katra so|a; draugus palīgus — saukdams nesasauksi.

Erasms Roterdamietis

Jā, visa pasaule ir mīlestības lūgšanu nams, un katra sirds ir mazs altāris.

J. Jaunsudrabiņš

Pasaule muļķu ir vairak nekā blēžu, citādi blēžiem nebūtu no kā dzīvot.

S. Batlers

Par daudz maza un par daudz liela cepure cilvēku padara smieklīgu. Tas pats sakāms par patmīlību. Tai jābūt piemērotai cilvēka galvai.

P. Sergejenko

Drošsirdība bez apdoma ir tikai viens no gļēvulības veidiem.

Seneka

Par [auniem gurķiem un jaunam valodām nemaksa dārgi, drīz tie kļūs lētāki!

Gruzīnu sakāmvārds

Patiesa mīlestība ir ka spoks: visi par to runā, bet maz ir tādu, kas sastapušies ar to vaigu vaiga.

A. Misē

Vecums, tāpat kā ziema, nedrīkst pārsteigt mūs nesagatavotus.

V. Inhere

Absurds — apgalvojums vai uzskats, kas acīm redzami neatbilst tam, ko šai sakarā domājam mēs paši.

E. Bīrss

Vel ir liels jautājums, vai vajag darīt cil vēkiem labu pret viņu gribu.

A. Franss

Ar sievietēm mums visiem pilnas galvas: Kā debess — mākoņiem, kā krāsns — liesmu mēlēm.

I. Auziņš

Cilvēki parasti cenšas izdevīgāk noguldīt savus slavinājumus, kā nogulda naudu, lai iegūtu procentus.

2. Renārs

Ko nedrīkst darīt, to nedari pat domās.

Epiktēts

Katra naidam veltīta stunda ir mūžība, kas atņemta mīlestībai.

K. Berne

Lai ar mani notiek nevis tas, kā man gribas, bet tas, kas man nāk par labu!

Mcnandrs

Kur ir tas punkts, par kuru kāds varētu pateikt — «Līdz šai vietai, ne tālāk!»?

A. Bēbels

Vispirms meklē atslēgu savai sirdij; ja atradīsi, ar to pašu varēsi atslēgt arī citu sirdis.

N. Gogolis

Viss būtu labi, ja katru darbu varētu darīt divreiz.

J. V. Gēte

Vīrišķības kalngals ir tikai vienu sievieti.

visu mūžu mīlēt A. Morāvia

Ja mus pašus nemāktu lepnums, mes nesūdzētos par citu cilvēku lepnumu.

F. Larošfuko

Kādreiz vienam tēvam bija trīs dēli. Tagad biežāk — pa trim tēviem viens dēls. Un par to pašu jāmaksā alimenti.

A. Briedis

Ka lai neveļas, lai nelietis butu slinks, bet mu]ķis — nerunīgs?

N. Samfors

Ja gribat, lai par jums runa labu, nerunājiet labu paši par sevi.

B. Paskāls

Smejies, smejies, ka citam pirts deg, — ka tev pašam istaba nenodeg!

Latviešu sakāmvārds

Suns meklē suni, kaķis meklē kaķi, zaķis — zaķi, lauva — lauvu, cilvēkam vajadzīgs nevis cilvēks vispār, bet līdzīga likteņa cilvēks.

A. Rudņickis

Varbūt debesis dievam tam kungam patiešām ir izdevušās, bet zemi viņš ir saķēpājis.

C. Dikenss

Sievietes, kas godbijīgi izturējušās pret saviem vīriem, iegūst augstāko atzinību pasaulē, kurā mitinās dievi.

«Tirukurals»

Mes esam parak izvēlīgi, bet but parak izvēlīgiem nozīmē būt sīkumainiem.

P. Pavlenko

Mēs pastāvīgi sajūsmināmies par dažādiem retumiem; kāpēc tad esam tik vienaldzīgi pret krietnumu?

Z. Labrijērs

Sveikā tiki cauri — esi augstprātīgs kā taurs, iekriti — luncinies kā suns.

Šumeru sakāmvārds

Kas klusēdams aiziet, aiziet ka varonis.

F. Sillanpē

Siena starp sievieti un vīrieti, kamēr viņi vēl nav pazīstami, ir vieglāk pārvarama nekā bezdibenis, kas viņus šķir pēc iepazīšanās.

E. Prevo

Vilkos būdams, nemauj kā teļš.

J. Esenbcrģis

Viens no visparastākajiem vilinājumiem, kas sagādā vislielākās nepatikšanas, ir teiciens «Tā dara visi».

Ļ. Tolstojs

Ja ne vienmēr var runāt patiesību, tad no tā vēl neizriet, ka vajag melot. Es ne vienmēr varu sacīt to, ko jūtu un domāju, bet tas nenozīmē, ka man ir jārunā tas, ko es nejūtu un nedomāju. Pirmā rīcība ir prātīga, otrā — liekulīga.

V. Lībknehts

Kas valkīru grib bildināt, Tam vajag spēt caur uguni jāt.

Aspazija

Tiklīdz cilvēks sāk apzināties, ka ir laimīgs, tūlīt viņam sāk uzmākties bailes, ka viņš varētu zaudēt savu laimi, — un tas dara viņu nelaimīgu.

J. Bondarevs

Starpība starp aizraušanos un mūžīgām jūtām ir tā, ka mūžīgās jūtas ir drusku, drusku ilgākas...

G. Koleta

Ja kaut kas nakas grūti, tad tas ir viens iemesls vairāk, lai to izdarītu.

A. Munte

īstas draudzības labāka pārbaude ir un paliek nelaime.

Latīņu sakāmvārds

Pesimists ir cilvēks, kurš domā, ka visi ir tādi paši nelieši kā viņš, un tādēļ ienīst viņus.

B. Šovs

Vajag divus gadus, lai iemācītos runāt, piecdesmit — lai iemācītos klusēt.

E. Hemingvejs

Lūpas no skūpstiem nenodilst, tikai atjaunojas.

Dž. Bokačo

Vīrietis ir mednieks, sieviete — medījums, kas izvairās, tomēr vēlas tikt nomedīts.

A. Dripe

Ja jums kāds stāsta idiotisku anekdoti, sme-jieties! Citādi viņš uzskatīs, ka jūs to nesaprotat, un sāks stāstīt vēlreiz.

S. GitrI

Tur, kur pašiem ir labi, reti kad atvērtas durvis ciemiņiem.

M. Prišvin*

— Sai pasaulē, — atbildēja sirmgalvis, — ir divas lietas, kas nekad neatgriežas: iztērēta nauda un aizbēgušas sievas, kurām apnikuši viņu vīri.

S. de Kostē.

Ja kāds saka, ka tev ir ēzeļa ausis, nepievērs tam uzmanību, bet, ja tev to saka trīs cilvēki, — iegādājies seglus.

Solom-Aleihems

Pārāk liels tuvums iznīcina daudzas ilūzijas ... Mūžīgi mīlēt viens otru var tikai tie, kuri nekad viens otru nav ieguvuši.

Uz kutelīgiem jautājumiem jaatbild, iekams tie vēl nav uzdoti.

V. Brudzinskis

Nopelni ir ka upe — jo dziļākā, jo klusāk plūst.

Dž. Ilelifekss

Ja gribi, lai tev butu ciešs miegs, ņem līdzi gultā tīru sirdsapziņu.

B. Franklins

Mums reti gadās sastapt cilvēkus — lielākoties tikai kamzoļus un bikses. Uzvelciet putnu u,>.dēklim savas drēbes, bet pats nostājieties kus kails — un ļaudis drīzāk pasveicinās „.tnu biedēkli nekā jūs.

H. D. Toro

Mūzikai jaskan katrā mājā, izņemot manu «miņu māju.

I. Stravinskis

Brīvi dzīvo tikai tas, kas jūtas laimīgs, pildot savu pienākumu.

Arābu sakāmvārds

Netikumi paliek mums vienmēr uzticīgi, labās īpašības ik brīdi noklīst no īstā ceļa.

M. Ebnere-Ešenbaha

Kad viss cits ir zaudēts, vel paliek nākotne.

K. Bovijs

Nelaime piezogas negaidīti, kā tas šai viešņai parasts, lai cilvēki lieki iepriekš nebaiļotos.

J. Kalniņš

Pēc patiesības vienmēr ir lielāks pieprasījums nekā piedāvājums.

G. Grīns

Ja varētu piedzimt tikai pēc savu ienaidnieku nāves!

S. J. Lecs

Skolnieks, no kura neprasa izdarīt neko tādu, ko viņš nespēj, nekad nespēs izdarīt visu, ko viņš spēj.

Dž. Mills

Neredz putna ceļu gaisā un zivs ceļu ūdenī — tāds ir arī tikuma ceļš.

Senindiešu aforisms

Smadzenes — aparāts, ar kura palīdzību mēs domājam, ka domājam.

J. Tuvims

Neviens cilvēks, lai cik laimīgs viņš būtu, nevar atskatīties atpakaļ nenopūzdamies.

P. Buasts

Piedodu paziņām, kuri par mani runa sliktu, bet nepiedodu tiem, kuri man to atstāsta.

A. Malro

Cilvēka daba ir neieredzet to, kuram esi nodarījis pāri.

Tacits

Lai jūs teiktu ko teikdami sievietei, prasiet atbildi uzreiz, citādi viņa nomazgāsies vannā, uzvilks citu kleitu — un visu vajadzēs sākt runāt no sākuma.

V. Šklovskis

Ādams bija cilvēks — viņš iekāroja ābolu no paradīzes koka ne tāpēc, ka tas bija ābols, bet tāpēc, ka tas bija aizliegts.

Marks Tvens

Kas baidas ciešanu, tas cieš jau no pašām bailēm.

M. Monteņs

Slēpjot savus trūkumus, labāks nek]ūsi; mūsu autoritāti ceļ atklātība, ar kādu mēs atzīstam šos trūkumus.

G. K. Lihtenbergs

Visilgākā miera laikā cilvēki nesarunā tik daudz muļķību un nepatiesību kā visīsākā kara laikā.

Zans Pols

Esi uzticīgs sev citiem.

un nebūsi neuzticīgs

F. Bekons

Vīrietis krīt ce|os sievietes priekša tikai tāpēc, lai sekmētu viņas krišanu.

V. KJučevskis

Cik dīvaina lieta ir cilvēks, kad viņš uzvelk kamzoli un bikses, bet saprātu aizmirst mājās!

V. Šekspīrs

Ja nav lielu nepatikšanu, pietiek sīku, lai samaitātu dzīvi.

Dž. Svifts

Laimīgais būs diezgan stingrs citu tiesnesis un mērens sevis paša apspriedējs. Paša izdošanos viņš pieskaitīs sev par nopelnu, bet pie cita nelaimes vai neveiksmes viņš ātri būs klāt ar asu vārdu: pats vainīgs, ka tā iznācis.

F. Paulsens

Ļoti nedaudzi cilvēki, turklāt tikai paši izcilākie spēj vienkārši un atklāti pateikt: es nezinu.

D. Pisarevs

Nav tada jautājuma, par kuru nevarētu sarīkot apspriedi.

Patiesība ir kā nātre: kas tai viegli pieskaras, tiek sadzelts, turpretī tam, kas; tai iet klāt droši, tā nenodara nekā |auna.

M. Safirs

Ticēt var akli, bet šaubīties vajag pamata.

O. Vācietis

Visur ir labi, kur mēs neesam; nākotnē mūs nebūs, tāpēc tā mums liekas tik jauka.

A. Cehovs

Gudra cilvēka diena ir garaka nekā muļķa cilvēka nedēļa.

Seneka

Aizmāršība — dieva dāvana parādniekiem, ko viņš tiem piešķir atņemtās sirdsapziņas vietā.

E. Bīrss

Ko mute pierod runāt, tam sirds pierod ticēt.

S. Bodlērs

Dažs pirmaja rindā ir nevarīgs, bet otraja — varonis.

Voltērs

Lielākā daļa nelaimju ceļas no tā, ka cilvēki pietiekami neizprot savus mērķus.

Slikto reti kad dara atklati.

A. Hercens

Jauns vīrietis ir tas, ko sieviete var aplaimot vai padarīt nelaimīgu. Nobriedis — tas, ko vairs nevar aplaimot. Vecs — ko vairs nevar ne aplaimot, ne padarīt nelaimīgu.

S. Cveigs

Vajag tikai mērķi — un allaž tūdaļ atradīsies arī roka ar akmeni.

R. Ezera

Iedomīgs cilvēks reti kad ir pateicīgs: viņš vienmēr pārliecināts, ka saņem mazāk, nekā pelnījis.

H. Bīčers

Patiesu jaunību iegūst tikai brieduma gados.

Z. Kokto

Dievs nolēma aplaimot nabagu: noslēpa viņa ēzeli, pēc tam palīdzēja viņam to atrast.

Armēņu paruna

Bargakais no visiem tirāniem ir tas, ko cilvēks izdomā sev pats.

Kaut reizi ielūkojies sava galmā caur sētas šķirbiņu!

personīgajā pa-S. J. Lecs

Uzslavu bieži vien atraida to vēlreiz.

tādēļ, lai dzirdētu H. Longfello

Zaudēt dzīvē ir nepieciešamāk nekā iegūt. Grauds neizdzīs asnu, ja nenomirs.

B. Pasternaks

Cīņā starp sevi un pasauli esi pasaules pusē.

F. Kafka

Ir jābūt filozofam, lai varētu paciest bagātību. Protams — citu cilvēku bagātību.

O. Balzaks

Kas grib darīt labu, tas klaudzina pie vārtiem; kas mīl, tas atrod vārtus atvērtus.

R. Tagore

Acis un ausis ir slikti liecinieki tam, kam ir barbara dvēsele.

Heraklīts

Agri celties un jaunam apprecēties — to vel neviens nav nožēlojis.

M. Luters

Dzīve ir nepārtraukta šķiršanās — no dienām, no iemīļotām vietām, no draugiem, no laimes, no nelaimes, no jaunības, no pavasara, no rudens...

A. Bels

Sīks ir tas prieks, kas nekad neapnīk.

V. Blciks

Ja mums kāds cilvēks ir antipātisks, mūs uztrauc ne tik daudz viņa trūkumi kā labās īpašības.

Rumāņu humors

Viltība ir gudrības lauska un kalpo gudrības vietā. Lūk, kāpēc viltībai ir divējāds raksturs: gudram cilvēkam viltība ietilpst viņa gudrībā, muļķim — viņa muļķībā.

M. Prišvins

Mūsu bezzirgu laikmetā, šķiet, vieglāk atrast laimi nekā pakavu.

C. Melamcds

Pietiekami daudz nezina neviens, pārāk daudz — ļoti daudzi.

M. Ebnere-Ešenbaha

Par to, kas būs, arvien ir jāšaubas.

L. Zamaiča

Cilvēks līdzīgs vijolei. Lai pareizi skanētu, viņam katru dienu vajag sevi uzvilkt un «pa-trinkšķināt», kaut arī tas saistīts ar sāpērn.

M. Andersens-Nekse

Tas, kurš skatās no malas, bieži vien redz labāk nekā spēles dalībnieki.

V. I Iezi its

Aizbraucot pāri jūrai, matu, bet ne sevi.

parmainam tikai kli-Ilorācij?

Ja izdomājumā veikli iepin kādu pilnīgi neticamu, neiespējamu detaļu, kas nekad nevar notikt, meli kļūst daudz ticamāki.

P. Dostojevskis

Kādēļ sievietes sasveicinoties skūpstās? Tādēļ, ka nevar iekost.

M. Samozvaņeca

Cerības uz rītdienu ir aizraujošas, kamēr šodiena nav kļuvusi par vakardienu.

V. Folkners

Ir cilvēki, devās.

kurus var baudīt tikai mazas

R. Emersons

Atņemt gabalu vienam un pasniegt to otram — nekādas varonības tur nav.

Aristofans

Optimists ir tāds cilvēks, kurš krustvārdu mīklas atminējumus raksta uzreiz ar tinti.

M. Ašārs

Lai ietu uz priekšu, biežāk atskatieties atpakaļ, citādi aizmirsīsiet, no kurienes jūs izgājāt un kurp jums ir jāiet.

L. Andrejevs

Katrs sitiens, ko mes izdarām dusmās, galu galā noteikti trāpa mums pašiem.

V. Pens

Ja mēs gribam būt laimīgi un prātīgi, mēs nedrīkstam ievērot veselu rindu parādību, kuras labi redzam.

S. Unsete

Domāt par cilvēka mūža pagarināšanu varēs tikai tad, kad tiks samazinātas cilvēku ciešanas.

S. J. Lecs

Jo vairak tu zini un saproti, jo vairak tev vajag klusēt.

Aizstāvēdams savu taisnību, nekliedz; var rasties iespaids, ka gribi netaisnību cauri dabūt.

A. Skalbe

Ir cilvēki, kuri par katru cenu grib tikt priekšgalā un pacelties pāri citiem. Viņiem svarīgs tikai viens: vienmēr būt redzamiem — kā tirgus klaidoņiem uz dēļu paaugstinājuma; viņi gatavi pakāpties vienalga uz kā — uz skatuves, uz troņa, uz ešafota —, ka tikai piesaistītu sev visu skatienus.

N. Samfors

Garakais mūžs nav arvien tas labakais.

Dž. Eliots

Esam tā pieraduši spēlēt komēdiju cilu cilvēku priekšā, ka galu galā spēlējam komēdiju paši savā priekšā.

F. Larošfuko

Ja vīrietis var dot sievietei visu, ko viņa vēlas, tas nozīmē, ka viņa vēlas ļoti maz.

Franču sakāmvārds

Kas smejas par cita bedam, tas pats drīz raudās.

Kamēr mums trūkst tā, pēc kā mēs ilgojamies, tas mums šķiet augstākā laime, bet, ieguvuši to, mes sakam tikpat dedzīgi ilgoties pēc kaut kā cita.

Lukrēcijs

Kas baidās, tas jau ir zaudējis.

K. Bunšs

Ak, cik grūti but ar kaut ko apmierinātam!

2. Labrijērs

Man šķiet, ka ir cilvēki, kas piedzimuši ne tur, kur viņiem vajadzēja piedzimt. Gadījums izmeta viņus tai vai citā zemē, un viņi visu mūžu mokoši ilgojas pēc savas nezināmās dzimtenes.

S. Moems

Sai pasaule nevar zināt, kur atradīsi, kur pazaudēsi.

2. 2. Ruso

Kam nav spēka degt un gaismu izstarot, tas lai vismaz nestāv citiem gaismai priekšā.

Ļ. Tolstojs

Dzīvodams stikla maja, nesvaidies ar akmeņiem.

Amerikāņu sakāmvārds

Ne tur būs gaidīt sauli uzlecam, kur tā riet, bet otrā pusē.

no-

J. Asars

Kas ir svarīgāks, lai gūtu panākumus: talants vai uzcītība? Bet kas ir svarīgāks velosipēdam: priekšējais vai pakaļējais ritenis?

B. Šovs

Ne viens vien no tiem, kuriem liekas, ka viņi prot runāt, vienkārši neprot klusēt.

Epiharms

vienprātību. K. Capeks

Diktators: Esmu nodrošinājis Visiem ir jāpakļaujas man.

Cilvēks nekur nezina mēra un rimstas, tikai nepieciešamības spiests, kad viņam vairs nav spēka iet tālāk.

M. Monteņs

Ļoti daudz ko var piedot. Ļoti daudz, taču ne visu.

V. Brjusovs

Vienīgais prieks mums, precētiem cilvēkiem, ir redzēt divus nabaga neprāšus, kas sapinušies tais pašos tīklos kā mēs.

S. Pepss

/

Lai izbeigtu baumas, bieži vien labāk nepievērst tām uzmanību, jo cītīgi mēģinājumi tās atspēkot tikai paildzina baumu mūžu.

F. Bēkons

Jo sliktāk tev klajas, jo rūpīgāk ģerbies!

Angļu sakāmvārds

Vienmēr piedod saviem ienaidniekiem — nekas viņus nespēs stiprāk saniknot.

O. Vailds

Vientulību vajag meklēt lielas pilsētas.

R. Dekarts

Greizsirdība ir vēlēšanas vienam pašam baudīt iegūto un saglabāt to sev.

B. Spinoza

Citu cilvēku panākumi mani uztrauc jo vairāk tad, ja tie ir pelnīti.

2. Renārs

Kaitīga dzira no ta netiek labaka, ja viņu pasniedz daiļi veidotā traukā.

A. Upīts

Nav labaka mīlestības ministra par nejaušību.

Servantess

\

\

i, kas

Nereti vienā dienā, kājS pavadīta tālu no mājām, var uzzināt vairākviauna nekā desmit gados, kas pavadīti savās četrās sienās.

\

A. Franss

Ja gribi tikt pie olas, ļauj vistai kladzināt.

Itāļu sakāmvārds

Reiz mani pārņēma tāds optimisms, ka tik tikko izdevās mani glābt.

S. J. Lecs

Katrs laikmets ir mīkla, ko atmin nevis laikmets pats, bet tikai nākotne.

R. Jerings

Mūžīgā aizgādība devusi cilvēkam līdzi viņa dzīves grūtībās trīs lielus iepriecinātājus: cerību, miegu un smieklus.

I. Kants

Vientulība visļaunākā ir tad, kad jau noautas kurpes.

R. Gomess de la Scrna

Ļaujiet katram iet savu ceļu, tad varbūt dažs labs kaut kurp arī aizies.

Kā jūs zināt, ka zemjč nekalpo par elli kādai citai planētai?

O. Hakslijs

Kas pacietis vienu apvainojumu, tam neizvairīties no otra.

Terencijs

Kauns un gods ir kā svārki: jo vairāk tie novalkāti, jo bezrūpīgāk pret tiem izturamies.

Apulejs

Lai pamet mani visi, ka tikai nepamet vīrišķība!

J. G. Fihte

Cilvēku nekas tik būtiski neraksturo kā viņa attieksme pret dienišķo maizi.

J. Liepiņš

Redzējāt, kā suns laiza sava sitēja roku?

V. Majakovskis

Labāki ir savā zemē Ūdeni nest caurā vīzē, Nekā būtu svešā zemē Medu ēst no zelta trauka.

«Kalevala»

Es jau sen vairs ne par ko nebrīnos un tos, kuri vēl arvien brīnās, uzskatu par muļķiem.

Pompejs

Saki — kā gan tu vakarā aizmigtu, ja zinātu, ka rītā neuzmodīsies vairs? Sl viena vienīgā lieta izskaidro, kāpēc ir labi, ka dievs cilvēkam nākamību apslēpis.

R. Kaudzīte

Cilvēki, kuri rej, ir arī pirmie, kuri gatavi luncināt asti.

Maksimilians I

Vienīgais, ko vīri grib no savām sievām, ir skaistums, mīlestība, uzticība, padevība, saim-nieciskums, taupība un vienmēr smaidoša seja.

D. Pārķere

Laiks ir ne tikai labākais ārsts, bet arī lielākais mākslinieks. Cik pelēku notikumu tas nav apzeltījis mūsu atmiņās!

I. Vilde

At|autais

spēcīgāk.

nevaldzina, aizliegtais kairina jo

Ovīdijs

Pieredze ir ķemme, ko daba dod cilvēkam, kad viņš jau ir kļuvis plikpauris.

Dienvidslāvu sakāmvārds

Viegli but drosmīgam vārdos, kad netaisies pateikt visu patiesību.

R. Tagore

81

6 — RiekSava

Tikai mazām dvēselēm pasaule neko nepiedod, lielās vienmēr var cerēt uz augstsirdību.

Ā. Rudņickis

Greizsirdība ir mīlestības nave.

P. Kalderons

Par labu mēs maksājam ar labu tikai ienaidniekam, par Jaunu atriebjamies kā ienaidniekam, tā draugam.

V. KJučevskis

Ne ar ko nav tik patīkami biedroties kā ar vientulību. Mēs bieži vien esam vientulīgāki ļaužu vidū nekā savu istabu klusumā.

H. D. Toro

Ai, jaunība! Tikai tu zini, kādu vētru krūtīs spēj sacelt brūnas cirtas uz baltas zīda apkakles.

V. Lāms

Tumsā vajadzīga gaisma, nelaimē — prāts.

Amhariešu sakāmvārds

Mēju konkursā pirmo vietu ieguva cilvēks, kas runāja patiesību.

I. Ilfs

Tiem, kuri smejas, pasaule atbildēs ar smiekliem: kā kliegsi, tā atsauksies atbalss.

Džamī

Arī tas, kas nemaina uzskatus, nav pastāvīgs: viņš bieži maina piekritējus.

V. Brudzinskis

Nav nekādu zāļu ne pret dzimšanu, ne pret miršanu. Centies būt priecīgs starplaikā.

Dž. Santajana

Sliņķi aizvien zina, cik ir pulkstenis.

P. Buasts

Iepazīstas trīs nedēļās. Mīl trīs mēnešus. Ķīvējas trīs gadus. Cieš viens otru trīsdesmit gadus. Pēc tam viņu bērni atkārto visu no sākuma.

I. Tēns

Nav jaskatas arvien tik gramata! Uz tirgus skan ar daža gudrība.

J. Alunans

Mums vienmer pietiks speķa paciest citu nelaimes.

F. Larošfuko

— Noskaidrota problēma, dārgo Votson, tūlīt kļūst šausmīgi vienkārša.

Mūsu galvas mēdz būt piebāztas ar tik daudzām sīkām lietām, ka lielām tajās vairs neatliek vietas.

E. OžeŠkova

Idejas var padarīt nekaitīgas tikai ar idejām.

O. Balzaks

— Nāvē nav itin nekā šausmīga, nu, padomā pats, brāl Tobij: kad esam mēs — nāves nav, bet, kad ir nāve, — nav mūsu.

L. Sterns

Jo vairāk es iepazīstu vīriešus, jo vairāk viņi man nepatīk. Ja to pašu es varētu teikt par sievietēm, viss būtu labi.

Dž. G. Bairons

Glaudi suni, kamēr tiec līdz akmenim!

Franču sakāmvārds

Barometrs — sapratīga ierīce, kas rada, kāds pašreiz ir laiks.

E. Blrss

Dzīvot ir augstaka dzīvo, tas mirst.

mēra neveselīgi. Kas

S. J. Lecs

Bija laiks, kad cilvēki svētā vientiesībā domāja, ka, uzlabojot pulksteni, pasaules liktenis veidosies labvēlīgāk.

Dž. Golsvertijs

Ja gribi atbrīvoties no patiesības, noslāpē to ar vārdiem.

J. V. Gēte

Tā esot nelāga pazīme, saka, ja saplīst spogulis. Bet ko lai saka par neprāti, kas pats sadauza savu spoguli?

M. Bulgakovs

Kas neskatās atpakaļ, neredz arī uz priekšu.

A. Austriņš

Der pasvītrot, ka faraoni, ceļot jaunas piramīdas, nenojauca vecās.

P. Vudhauss

Tas, kurš tev izdarījis cucību, nekad to neaizmirsīs.

Itaju sakamvards

Daži cilvēki ir tik piesardzīgi savos spriedumos, ka viņi neriskētu apgalvot, ka rīcineļļa domāta vēdera iztīrīšanai.

G. Flammarions

Stulbums nav jamacās.

Z. de Nervāls

Tas ir dīvaini, ka pamazām sākam piesavināties trūkumus, ko mums nepatiesi, bet neatlaidīgi piedēvē.

Z. Kokto

Pirmais malks stiprina veselību, otrais izraisa prieku, trešais sagādā kaunu, ceturtais padara neprātīgu.

V. Relejs

Divas skaistules un divi kazuisti reti kad var būt draugi.

N. Novikovs

Ak, draugs! Nelaime ir lipīga slimība. Nelaimīgajiem vajag vairīties citam no cita, lai ne-sasirgtu vēl vairāk.

F. Dostojevskis

Klusēšana nemazina, bet gan pavairo ļaunumu.

Verkors

Katru reizi, kad mēs nosodām tos, ko mīlam, mēs attālināmies no viņiem. Nedrīkst pieskarties elkiem: to apzeltījums paliek uz mūsu pirkstiem.

G. Flobērs

Vai tu, nezinot irokēzu valodas likumus, vari izteikt par šo valodu spriedumus, kas nebūtu nepamatoti un muļķīgi?

Kozjma Prutkovs

Ķermeņus vieno bauda, dveseles vieno ciešanas.

M. Unamuno

Spogulis: Cilvēks ir tikai mans atspoguļojums, mana iedoma.

K. Capeks

Mūs audzināja pēc kristīgās reliģijas noteikumiem, tāpēc esam agri iemācījušies cienīt aizliegto augli.

Marks Tvens

Nevajag žēlot mirušos. Nevajag. Ja viņi va-ētu apskaust dzīvos par prieku, kas tiem reizēm gadās, tad tā būtu cita lieta. Taču mirušie neapskauž, vienkārši nespēj apskaust. Tad kāpēc gan viņus žēlot? ... Atriebt par viņiem var. Un vajag. Bet žēlot? Žēlot vajag dzīvos.

V. Koņeckis

Cik grūti saglabāt cienīgu izskatu šķaudot!

Rumāņu humors

Dzīvei ir ābola sulīgums; mūsu vārdos par dzīvi — kā gurķos — daudz ūdens.

Kad tev prasa izteikt savas domas par kādu jautājumu, padomā, vai tikai jautātāji negrib noskaidrot savas domas par tevi!

K. Grozevs

Garlaicība ir laimīgu cilvēku nelaime.

II. Volpols

Pasaulē nav nekā labāka par labu sievu, bet nav arī nekā sliktāka par sliktu sievu.

Hēsiods

Spēks uzvar speķu, skaistums uzvar visu.

Lope de Vega

Ja cilvēki būtu labāki aktieri, nekā viņi ir, viņiem arī labāk klātos virs zemes. Nelaime nav nekas cits kā izgāšanās savā lomā.

L. Zamaiča

Anglija un Amerika ir divas dažadas zemes, kuras šķir kopīga valoda.

B. Šovs

Viena no laulības priekšrocībām ir tā, ka nepatīkamus viesus var sūtīt pie savas sievas.

G. K. Lihtcnbergs

Ēzelim patīk viņa brēciens.

Tatāru sakāmvārds

Kam dārga laime, tam jāmeklē agra nāve: ilgstošas laimes nav, tāpat kā nav nekustoša ledus.

A. Hercens

Pat muļķi var iegūt cienījamu cilvēku slavu, ja viņi neatver muti daudzzinošu cilvēku klātbūtnē.

«Tirukurals»

Daudz labāk ir iestādīt laukumā koku nekā uzvilkt karogu virs ienaidnieka cietokšņa.

2. 2. Ruso

Cilvēks nespēj neko, ja viņam to neiemāca: nedz runāt, nedz iet, nedz ēst; īsi sakot, viņš pats no sevis neko citu nespēj darīt kā tikai raudāt.

Plīnijs Vecākais

Ko dod, to baz kabata, ko sola, to svied zemē.

Latviešu sakāmvārds

Ir trejādi draugi: vieni — kuri jūs mīl, otri — kuri pret jums ir vienaldzīgi, un trešie — kuri jūs neieredz.

N. Samfors

Tīģerus nogalina, lai iegutu ādu, ļaundarus — citiem par brīdinājumu.

Katrs cilvēks kādu uztrauc.

Servantcss

Dzimstoša un apspiesta kaislība ir redzama, apmierināta mīlestība prot slēpties.

Voltērs

Tikai tad, kad aka jau izsususi, tiek atzīta ūdens vērtība.

B. Franklins

Dievs, pasargi mani no fiziskām ciešanām! Ar morālām pats tikšu galā.

A. Kapi

Ja baidies vientulības — neprecies.

A. Cehovs

Kas ir viesmīlība — tikums vai mocība?

Dž. Steinbeks

Ar noteikumu, ka viņa vajadzību apmierināšana nevienam citam nenodara neko Jaunu, cilvēks drīkst pats lemt, kā viņam rīkoties.

A. Bēbels

Pat trukumi atrod sev dievinātājus.

M. Monteņs

viņu muļķība līdzi-Mongoļu sakāmvārds

Kad divi cilvēki ķīvējas, nās simt ēzeļu muļķībai.

Kur rīkotāju vairāk nekā darba Un katrs ņem no tarbas kopīgas, Tur drīzi tukša būs šī tarba.

I. Krilovs

Mēs nekrāpjam sievieti, melodami viņai. Gluži otrādi, viņa krāpj mūs, izlikdamās, ka tic tam, ko mēs sakām.

S. Gitri

Kam nav sevī dzirksteles, tas velti to sauc un meklē.

Ā. Mickevičs

Savus trūkumus divkāršo tas, kas pretēji dabai uzziež tikuma krāsekli un sagroza savu raksturu.

Erasms Roterdamietis

Greizsirdībai viss ir skaidrs, bet pierādījumu nav.

M. Ļermontovs

Cik daudzu varoņdarbu nebūtu bijis, ja pirms riskēšanas ar dzīvību vajadzētu veselu stundu veltīt pārdomām!

E. P. Senankūrs

Iespēja nozagt rada zagli.

F. Bēkons

Būtībā visa dzīve taču ir ceļš, bet gadi — kā stacijas: trokšņainas, jautras, laimīgas un pelēkas, klusas, drausmīgas un pilnīgi pamestas, līdz jumtam aizputinātas ar sniegu, tā ka to nosaukumus tu nemaz nezini.

B. Jampoļskis

Stiprs cilvēks un ūdenskritums paši izlauž sev ceļu.

Angju sakāmvārds

Vai draugs ir drošs, var pārliecināties, kad mūsu stāvoklis nav drošs.

Cicerons

Pieredze ir apzīmējums, ko katrs piešķir savām kļūdām.

O. Vailds

Ko līdzētu spārni dzelzs važās iekaltajam? To tomēr un pat vēl briesmīgāk māktu izmisums.

A. Šamiso

Uzskati katru dienu par pēdējo savā mūžā, un būs jauks tas brīdis, uz ko tu vairs necerēji.

Ausonijs

Vislabāk kaut kādu amatu var pildīt tad, ja nebaidies to pazaudēt.

V. Solouliins

Nevis raksturs izdaiļo cilvēku, bet raksturojums.

C. Melameds

Ieraudzījis savu attēlu spogulī, iesmējās. Tai brīdī radās cilvēks.

pērtiķis S. J. Lecs

Vari strausu saukt par govi, sviestu no tā neiegūsi.

Arābu sakāmvārds

Cik dažādi pa dzīvi Gan nava jāmanās: Drīz jāstāv stingri, stīvi, Drīz zemi jāklanās.

Pērsietis

Tikai muļķis mak atbildēt uz visiem jautājumiem.

A. Franss

Laulības dzīvē jāizvēlas: vai gribi lielus strīdus pēc garākiem laika sprīžiem vai mazus ļoti bieži.

Svarīga ir nevis ta vieta, kādu mes ieņemam, bet tas virziens, kurā ejam.

A. Tolstojs

Putns veļas, kaut tas būtu mākonis. Mākonis vēlas, kaut tas būtu putns.

R. Tagore

Meli ir kā truši — no tiem ļoti ātri savairojas daudz mazu meliņu.

M. Samozvaņeca

Slimība dara veselību patīkamu.

Ilerakllts

Cilvēki ir tik pavirši un neuzmanīgi, ka tie biežāk vērtē vārdus nekā darbus un atsevišķām kļūdām piešķir lielāku nozīmi nekā visam raksturam kopā.

A. Hercens

Tikai tas ir īsti dzīvs, kuru kaut kur gaida.

M. Birze

Žēlums ietilpst mīlestībā tāpat kā viltība gudrībā; bet, kā nevar viltību uzdot par gudrību, tā nevar žēlumu uzdot par mīlestību.

M. Prišvins

Diskutējot ar muļķi, es vienmer baidos: bet ja nu es viņu pārliecinu?

2. Romens

Negribu izteikties ne par debesīm, ne par elli: abās vietās man ir draugi.

2. Kokto

Galvenā naudas problēma ir tā, ka to nevar izlietot vairāk nekā vienu reizi.

Kanādiešu teiciens

Domāt nozīme no jauna radīt pasauli.

Л. Kāmī

Jo vairāk cilvēkam prāta, jo vairāk viņš sastop oriģinālu cilvēku. Parasti cilvēki nesaredz starpību starp cilvēkiem.

B. Paskāls

Labas sievas pienākums ir kaujas laika pielādēt sava vīra ieročus.

P. Mcrimē

Visi runā par muļķi un lielībnieku, ka viņš ir muļķis un lielībnieks, bet neviens nesaka to viņam pašam, un viņš nomirst, tā arī neuzzinot par sevi to, ko zina citi.

Draudzība — kuģis, kas labā laikā pietiekami ietilpīgs diviem, bet nelaikā — tikai vienam.

E. Bīrss

Smejoties mēs sarunājamies ar debesīm.

R. Gomess de la Serna

Dumjš skaistums nav skaistums. Pavēro stulbu skaistuli, dziji ieskaties katrā viņas sejas vaibstā, katrā smaidā, skatienā — un viņas skaistums maz pamazām pārvērtīsies pārsteidzošā neglītumā.

I, Gončarovs

Tam, kurš runā patiesību, vajadzīgs zirgs, lai viņš varētu aizbēgt, kad būs patiesību pateicis.

Armēņu sakāmvārds ^

Lielie klusētāji, kuri klusēdami domā, klusēdami darbojas, kurus nepiemin ne rīta, ne vakara avīzes, — tie ir tā zemes sāls.

T. Kārlails

Vai pērtiķu nacionālie svētki ir tai datumā, kad Darvins pasludināja, ka viņi ir mūsu priekšteči?

B. Šovs

Neko neatliec uz vēlāku laiku, jo vēlāk tev

nebūs vieglāk.

2ans Pols

Tieši tad mes dzīvojam, kad šaubāmies.

G. Grīns

Uzvārētājs nav uzvarējis, ja uzvarētais nav atzinis savu sakāvi.

Ennijs

Cik drūms laikmets, ja tajā vieglāk saskaldīt atomu nekā izskaust aizspriedumus!

A. Einšteins

Seneka

Vajag nevis runāt, bet vadīt kuģi.

Uzticību pārdevis par adatu, nenopirksi tās airs ne par visu pilsētu.

R. Kaudzīte

Lielus cilvēkus raksturo tas, ka viņi citiem ^stāda mazākas prasības nekā sev.

M. Ebnere-Ešcnbaha

Iemileties nenozīmē mīlēt... Iemīlēties var arī neieredzot.

F. Dostojevskis

Kur sakas sačukstēšanas un slepenība, tur nav tālu līdz netikumam vai blēdībai.

S. Džonsons

Katrs sienas gleznojums k|ūst skaists, kad tas ir jau izbalējis un sāk lobīties nost.

E. Hemingvejs

Vīrieši cenšas apprecēt sievietes, kuras mīl, sievietes turpretī cenšas iemīlēt vīriešus, kurus apprec.

T. Bernārs

Aplausi ir pieši diža prāta cilvēkiem un mērķis — vājajiem.

C. Koltons

Labak viena sava acs nekā divas svešas.

Poļu sakāmvārds

P. Sellijs

Neliešiem tāpēc arī veicas itin visur, ka viņi pret godīgiem cilvēkiem izturas kā pret neliešiem, bet godīgi cilvēki izturas pret neliešiem kā pret godīgiem cilvēkiem.

V. Bejinskis

Kas, garām ejot, iejaucas citu ķildā, tas tikpat kā ņem suni aiz ausīm.

Bībeles teiciens

Kas ir nāve? Tā ir pievienošanās vairākumam.

M. Svetlovs

Cilvēki spēj paciest, ja viņus sakož vilks, bet aitas kodienu viņiem grūti paciest.

Dž. Džoiss

Mušu vismīļākās dziesmas ir tās, kurās izteiktas visskumjākās domas.

Mēs visi no kaut kā baidāmies: zaķapastalas baidās no visa, drosmīgie baidās izrādīties par zaķapastalām.

M. H. de Larra

Ne ik reizes patiesība peld kā tauki virs ūdens; dažreiz tā nogrimst dibenā kā grants.

J. Jaunsudrabiņš

Civilizēta sabiedrība atgādina bērnu, kas savā dzimšanas dienā saņēmis pārāk daudz rotaļlietu.

Dž. Tomsons

Politiķi vienmēr pielaiž vienu un to pašu kļūdu. Viņi saka: tas ir muļķīgi, tātad neiespējami. Bet vajadzētu teikt: ’ tas ir muļķīgi, tātad iespējami.

H. Senkevičs

Līgavas tērpā visas sievietes izskatās divtik skaistas.

A. Kolbergs

Tur, kur ir dzīve, vel ir cerība.

Servantess

Bailes, ka var kļūdīties, nedrīkst atturēt mūs no patiesības meklējumiem.

K. Ilelvēcijs

Ir cilvēki, kuri nopietni izturas pret sevi, un ir tādi, kuri nopietni izturas pret saviem pienākumiem.

F. Moriaks

Apbrīna iedarbojas uz mani kā eļļa uz čīkstošām durvīm.

V. Veresajevs

Sievietes mele ir zobens, kuram viņa nekad neļauj rūsēt.

Ķīniešu sakāmvārds

Vecā muļķīgā paruna skan, ka par mirušiem jārunā tikai labs. Mēs sakām, ka par mirušiem, tāpat kā par dzīvajiem, jārunā tikai patiesība.

A. Upīts

Parak liels naids pazemo mūs to priekša, kurus ienīstam.

No rīta dzīve ir ārkārtīgi viegla un vienkārša: jālaižas sūkt no ziediem medu. Bet tad ir jābūt bitei.

A. Mišo

Ja ģenerālis ir kaut kas labaks par kareivi, vajag sastādīt armijas tikai no ģenerāļiem.

K. Bunšs

Jauniem cilvēkiem vajadzīga telpa, veciem — laiks.

P. Morāns

Grūtā brīdī visi atgriežas pie savām sievām — vienīgā cilvēka, uz kuru var paļauties veiksmē un neveiksmē.

A. Rudņickis

Grāmatas — vākos iesieti cilvēki.

A. Makarenko

Labs kaimiņš ir vislabākais radinieks.

Bulgāru sakāmvārds

Ienaidnieki nomirst, ienaids — nekad.

2. B. Moljērs

Mieram arī ir savas uzvaras, ne mazāk spīdošas par kara uzvarām.

Dž. Miltons

Lai mūs iegūtu, vīrieši izdomā lieliskus melus. Bet, kad grib mūs pamest, viņu izdomājumi ir idiotiski.

G. Koleta

Nezāles ir augi, kuru derīgums vēl nav atklāts.

R. Emersons

Tenkošana tik ļoti patīk cilvēkiem, ka grūti noturēties, lai nesagādātu patiku saviem sarunas biedriem, nosodot kādu citu cilvēku.

Ļ. Tolstojs

Ar basām kājām pa rozēm nestaigā.

S. J. Lecs

Cilvēka dvēsele nav stikla glāze, kurā var ieliet netīru ūdeni, izskalot un atkal no tās dzert vīnu. Cilvēkam arvien no apkārtnes kaut kas pielīp.

R. Blaumanis

Debesīs prieku sagada galvenokārt apziņa, ka tavi paziņas atrodas ellē.

P. Daninoss

Nav lielākā naida par to, ko rada mīlestība.

Propercijs

Nožēlojams izlēcējs atgādina cilvēku, kam gadījies uzkāpt augstā tornī; ļaudis no apakšas redz viņu maziņu, bet viņam no augšas tie liekas pundurīši.

P. Buasts

Dvesele nav ābols, to nevar sadalīt.

I. Turgeņevs

Citu krapšana ir bīstama arī tai ziņā, ka beigās cilvēks vienmēr sāk krāpt pats sevi.

E. Duze

Ja nebūtu nepraktisku cilvēku, visi praktiķi garlaicīgi atkārtotu vienu un to pašu.

A. Hercens

Ir cilvēki, kuriem tik ļoti patīk pastāvīgi sūdzēties un gausties, ka šīs patikas dēļ viņi, liekas, gatavi paši meklēt sev nelaimes.

P. Kalderons

Patiesība ir tā vērts, lai mēs vairākus gadus to meklētu.

2. Renārs

Kas nekāpj augstos kalnos un stāvās klintīs, tas nenokļūst plašā līdzenumā.

Tibetiešu sakāmvārds

Ja tu ņemsi savā gādībā noklīdušu suni un nodrošināsi viņam mierīgu dzīvi, viņš neiekodīs tev. Tā ir galvenā atšķirība starp suni un cilvēku.

Marks Tvens

Vislabākais nākotnes pareģis ir pagatne.

Dž. G. Bairons

Vīrietis ilgi dzīvo tai iespaida, ko viņš atstājis uz sievieti.

J. Tuvims

Tas, kurš pareizi uzrāda manas kļūdas, ir mans skolotājs; tas, kurš pareizi uzrāda manus labos darbus, ir mans draugs; tas, kurš man glaimo, ir mans ienaidnieks.

Sin-czi

Kad nokrīt likumīgas kartības važas un pinekļi un iestājas anarhija, tad tikai īsteni parādās cilvēks.

A. Šopenhauers

Kā rūsa saēd dzelzi, tā skaudība — dvēseli.

Periandrs

Ausīm būs būt dzirdošām paklausīšanā, to mēs gribam, bet tikai tām ausīm, kuras pieaugušas pie citu galvām.

R. Kaudzīte nav vaļas, parasti G. K. Lihtenbergs

Cilvēki, kuriem nekad neko nedara.

Klusēt mēs mācāmies tikai vēlākajā dzīvē, kad iepriekš jau esam iemācījušies runāt.

R. Loce

Cik tas ir grūti — palikt neziņkariem cilvēkiem!

II. Meine

Kad vīrs saka: «Esmu drošs par savu sievu,» — tas nozīmē, ka viņš ir drošs par savu sievu. Kad sieva saka: «Esmu droša par savu vīru,» — tas nozīmē, ka viņa ir droša par sevi.

A. Moruā

«Redzēju» ir pārāks par «dzirdēju». Acis redz patiesību, ausis dzird viltu.

Ķīniešu sakāmvārds

Muļķība neatbrīvo no domašanas.

S. J. Lecs

Egoists — slikti audzināts cilvēks, kas vairāk interesējas par sevi nekā par mani.

E. Bīrss

No simt pelēkiem zirgiem neiznāk neviens sirms.

J. V. Gēte

Ja labi pamekle, katrā stāvoklī var atrast kaut ko iepriecinošu.

D. Defo

Vai pasaulē paliktu kaut kripatiņa jaunuma, ja katrs saredzētu savus grēkus tai gaismā, kādā viņš tos saredz citos?

«Tirukurals»

Vecie ādas maisi neiztur jaunu vīnu; veca sirds neiztur jaunas jūtas.

S. Aksakovs

Jo sausaka sirds, jo ta atrak uzliesmo.

A. Dodē

Gudrs cilvēks tūlīt jūt, vai viņa klātbūtne ir patīkama vai jau apnikusi, un aiziet brīdi pirms tam, kad kļūst skaidrs, ka viņš ir lieks.

Z. Labrijērs

Prāts ievero katru nejēdzību, saprāts iesaka dažas neievērot.

V. Brudzinskis

Kad tu teātri redzi blakus sēžam vīrieti un sievieti, kuri neapmainās ne ar vienu vārdu, vari droši secināt, ka viņi vai nu nav pazīstami, vai ir vīrs un sieva.

N. Samfors

Es pārtraucu dzert, kad vīns sagādā vislielāko prieku.

Teognīds

Ir pārsteidzoši dzirdēt, ko ļaudis runā tev aiz muguras un cik tas viss ir patiesi.

O. Vailds

Kad deguns kvēpos, tad lieta ir nopietna.

Kārēju sakāmvārds

Kultūras mēraukla ir tava izturēšanās pret padotajiem, nevis pret priekšniekiem.

I. Vilde

Cilvēks nedrīkst sūdzēties par laikiem, tas neko nedod. Laiki slikti; tāpēc jau ir cilvēks, lai tos uzlabotu.

T. Kārlails

Glaimi mums patīk vienmēr, kad tie cildina īpašības, kuru mums trūkst. Pasakiet muļķim, ka viņš ir ļoti gudrs, un blēdim, ka viņš ir godīgākais cilvēks pasaulē, — un viņi ieslēgs jūs savos apkampienos.

H. Flldings

Labak šausmīgs gals пека bezgalīgas šausmas.

F. Sillers

Neievērot ļaužu spriedumu nav grūti, neievērot savas sirdsapziņas spriedumu — neiespējami.

A. Puškins

īsts mīļākais atskrien pa svaigu sniegu, neatstājot pēdas.

Turku sakamvards

Ja tev viss liekas skaists un pilnīgs, vai tevī var degt ilgas pēc patiesas pilnības?

A. Strindbergs

Nav verts braukt apkart saskaitītu kaķus Zanzibārā.

zemeslodei, lai

H. D. Того

Jauneklis kļūst par vīru tad, kad viņš vairs nebrien peļķei pāri, bet apiet tai apkārt.

Platons

Ēna — cilvēka visuzticamākais pavadonis. Bet arī tā izgaist, kad virs galvas savelkas mākoņi.

K. Grozevs

Viesnīcas šveicars ir ģēnijs, kas ar vienu roku atver manas automašīnas durvis, ar otru roku palīdz izkāpt man ārā un vienmēr atrod vēl kādu roku, ko izstiept pēc dzeramnaudas.

S. Gitrī

Prieks vispārina cilvēku, sapes individualize.

F. Hebels

Mīlēt nozīmē nevis skatīties vienam uz otru, bet gan — vienā un tai pašā virzienā.

A. Sent-Ekzipcrī

Varoņdarbi tiek veikti daudz vienkāršāk, nekā tiek aprakstīti.

V. Fignere

Ko var uzskatīt par gudru? To, kas cenšas tikai pēc sasniedzama mērķa.

Abulfaradžs

Patīkami dzirdēt ķildu kaimiņu mājā.

Telugu sakāmvārds

Tie, kuri savas runas pastiprina ar izaicinošu izturēšanos un pavēlošu toni, tikai pierāda savu argumentu vājumu.

M. Monteņs

Es uzskatu, ka slimības gultā var justies labāk nekā pirmajā vietā pie karaļa galda.

G. K. Lihtenbergs

Maja ir meiteņu cietums, sievu darba vieta.

B. Šovs

Par agru iegūt ir — zaudēt.

M. Ķempe

Neko nesāc dusmas! Dumjš ir tas, kas vētras laikā kāpj uz kuģa.

J. Haugs

Kas ir spējis pārdzīvot, tam jaatrod spēks atcerēties.

A. Hercens

Es biju laimīgs šai ziņā: nekad nesatikos pēc tam ar tiem, kurus kādreiz mīlēju. Tās ir sliktas tikšanās — tikpat kā ar miroņiem.

M. Gorkijs

Jautā tuvākajam tikai to, ko zini labāk par viņu. Tad var gadīties, ka viņa padoms noder.

K. Krauss

Skaudība godina mirušos, lai apvainotu dzīvos.

K. Helvēcijs

Kas tu esi, to tu neredzi; ko tu redzi, tā ir tava ēna.

R. Tagore

Sieviete iedvesmo vīrieti uz lieliem darbiem, kuru paveikšanu pēc tam padara neiespējamu.

A. Dimā (dēls)

Nemīļš bērns vienmer parak daudz ēd.

Polu sakāmvārds

Ko ļaudis visbiežāk sauc par muļķību? Gudrību, kuru viņi nesaprot.

M. Ebnere-Ešenbaha

Labam cilvēkam dažreiz ir kauns pat no suņa.

A. Cehovs

Cik bezgala lēni velkas laiks tiem, kam nav nekā cita ko darīt kā gaidīt!

A. Munte

Balva par labu darbu ir pats šis darbs.

Seneka

Tikai vienatnē būdams, cilvēks ir brīvs.

A. Sopenhauers

Visas kaislības ir labas, kad mēs tās valdām; visas ir sliktas, kad mēs tām pakļaujamies.

2. 2. Ruso

Laimīgs ir tas, kas laimīgs savās majas.

Ļ. Tolstojs

Viņš dažreiz sasmīdināja sarunas biedru ar to, ka runāja patiesību, bet šis humora veids ir iedarbīgs tikai savas neparastības dēļ; ja mēs biežāk dzirdētu patiesību, neviens nesmietos.

S. Moems

Dzīve ir aizdevums, nevis davana.

F. Bodenštets

Un, ziniet, mīlestība ir vienīgais, pie kā nevar pierast.

O. Vācietis

Neviens nevar dot citiem vairāk kā tas, kas visu zaudējis.

S. Lems

Kas ir mīlestība? Ja jautā jauns cilvēks, viņam var teikt: pagaidiet, jūs vēl uzzināsit! Ja jautā vecs cilvēks, viņam var atbildēt: papūlieties atcerēties! Bet, ja šādu jautājumu uzdod pusmūža cilvēks, viņam var izteikt tikai līdzjūtību.

A. Lunačarskis

Pasaule ir spogulis, kas cilvēkam rada viņa patieso seju.

V. Tekerijs

Kad Milži cīņu vārdu teiks.

beigs, tad Ruki izšķirošo V. Plūdonis

Var saprasties ar tiem, kuri runā svešā valodā, bet ne ar tiem, kuriem tie paši vārdi nozīmē pavisam ko citu.

2. Rostāns

Vīrieši, kurus piekrāpusi viena un tā pati sieviete, k|ūst it kā radinieki savā starpā.

Franču sakāmvārds

Grūti piespiest cilvēku saprast kaut ko, ja no tā nesaprašanas atkarīga viņa izpe|ņa.

E. Sinklers

Pēc tam kad tev būs laime uzsmaidījusi, tādu, kam būsi pateicību parādā, saradīsies daudz.

A. Skalbe

Ēzelis iespera. Viņš uzskatīja, ka tai diena ir kaut ko īpašu izdarījis.

Servantess

8 — Riekšava

113

Sieviete ir kā rieksts: tikai pārkodis to pušu, uzzini, kas tajā ir iekšā.

A. Rudņickis

Kam man to cilvēku uzslavas, kuru domas es nicinu!

Lope de Vega

Ka glaimi kaitēt var, to katrs zin, Bet ko tas dod, Ja lišķi vēl joprojām sirdīs vietu rod!

I. Krilovs

Jaunība uzskata pasauli tādu, kāda viņa nav; vīra gadi — tādu, kādai tai vajadzētu būt, bet vecums — tādu, kāda viņa ir.

R. Kaudzīte

Lieli solījumi mazina uzticību.

Ilorācijs

Kad priesterim sāp veders, nenes dieviem grūti sagremojamus upurus!

S. J. Lecs

Es uzskatu, ka sieviete nevar but bez vīra, bet ka vīriešiem nevajag precēties.

B. Disreilijs

Nauda — kā baloži: atlido un atkal aizlido.

F. Dostojevskis

Jā, mēs mīlam sevi — tā ir visu vaina! Bet to, cik esam vērti, kurš gan labāk zina?

P. Korneijs

Svešas paražas katram liekas dīvainas.

V. Sirokomja

Cik tūkstoši cilvēku zaudējuši dzīvības tikai tādēļ, lai Cēzars varētu būt liels!

T. Kempbels

Absurds uzskatīt, ka esamībai, kurai ir sākums, nebūtu gala.

J. Parandovskis

Kas pasaulē vēl kaut kā bīstas, lai tā būtu vai pati elle, — tas ir vergs.

Zans Pols

Labs padoms — vissīkākā no apgrozība esošajām monētām.

E. Bīrss

Sieviete ir visspēcīgākā vara virs zemes. Viņa var vīrieti aizvadīt turp, kurp vien dievs tēvs to vēlas.

H. Ibsens

Sīku jutu pasaule nav, ir tikai sīkas dvēseles.

M. Aligere

Daudziem, kurus dzīves laikā uzceļ uz pjedestāla, nekad nav pieminekļa pēc nāves.

P. Bcranžē

Cilvēka dzīve ir audums no labiem un sliktiem diegiem.

V. Šekspīrs

Es nekad nedomāju par nākotni. Ta ierodas tik ātri!

A. Einsteins

Kas trīs reizes licis galvu zem rožu cera un tur pamanījis glodeni, tas tak būtu idiots, ja viņš nešaubīdamies to vēl ceturto reizi darītu. Jau trešā reize bija dumjība.

R. Blaumanis

Par daudzām lietām nešaubāmies tādēļ, ka vispār pieņemtus uzskatus nekad nepārbauda.

M. Monteņs

Netikums nekad neuzbrūk atklāti, bet vienmēr atrod veidu, kā pārsteigt pēkšņi, parasti maskējoties ar sofismu un nereti ar tikumu.

Z. 2. Ruso

Es labprat butu gļēvulis, tikai baidos.

Angļu paruna

Mīlestība ir spēcīga kā zibens, bet trāpa bez pērkona, un paši stiprākie tās spērieni ir patīkami.

M. Lomonosovs

Nav lieluma tur, kur nav patiesības.

G. Lesings

Ir cilvēki, kuri spēj paveikt visādus varoņdarbus, izņemot vienu: nestāstīt par savu laimi nelaimīgajiem.

Marks Tvens

Daudz svarīgāk ir but labās attiecības ar sievasmāti nekā ar sievu.

V. Kaijaks

Visvairāk tiek sodīti tie, kas parak agri saprot.

N. Vīners

Nodēvēju ienīst pat tie, kuriem viņš izdarījis pakalpojumu.

Tacits

Vēlēties nāvi, kad ir iespēja dzīvot, ir tikpat mazdūšīgi, kā žēlot dzīvi, kad ir pienācis laiks mirt.

A. Franss

Aizņemies naudu tikai no pesimistiem. Viņi jau iepriekš zina, ka nedabūs to atpakaļ.

T. Bernārs

Pāveli var ari nepildīt. Lugumu nepildīt — neērti.

J. Laganovskis

Greizsirdība laikam ir visbioloģiskākās jūtas. Zvēri, putni, kukaiņi — visi prot būt greizsir-dīgi.

V. Levi

Kas nav celis māju, tam liekas, ka sienas pašas izaugušas no zemes.

Gruzīnu sakāmvārds

Cilvēks vienmēr grib būt brīvs, ja viņš patiešām ir cilvēks, nevis šāda radījuma vietas pagaidu izpildītājs, kas iemācījies lietot bikses un runāt un šīs mākas rezultātā veikli prot noslēpt patiesību.

M. Gorkijs

Tur, kur pietrūkst prata, pietrūkst visa.

Dž. Helifekss

Viss ir inde, un viss ir zāles; tas atkarīgs tikai no devas.

T. Paracelzs

Krāšņās frāzes parasti ir maskas cilvēkiem, kuriem nav savas sejas.

J. Jevtušenko

Reti kad vīrieši iet bojā sieviešu dēļ. Daudz vairāk iet bojā naudas dēļ, ko izdod par sievietēm.

O. Balzaks

Arvien atradīsies eskimosi, kas dos Kongo iedzīvotājiem norādījumus, kā izturēties lielā karstumā.

S. J. Lecs

Šausmīgi daudz taisnību. Nojukt var, ja nav savējās.

I. Ziedonis

Aklam mēness nespīd, bezbērnu mātei bērns neraud.

Adigiešu sakāmvārds

Ja jūs gaiņājaties no odiem, neļaujat tiem sevi sadzelt, tad tomēr odi ietekmē jūs tādējādi, ka spiež izpildīt nogurdinošas kustības.

D. Pisarevs

Kad viens sajūk prātā, citi kļūst gudrāki. Dabā nekas neiet zudībā.

V. Grēviņš

Patiesība ir sava laika meita.

F. Bekons

Eju uz priekšu ar savas ticības spēku labākai nākotnei, bet ceļu attīru ar šaubām.

M. Prišvins

Teātrī tirānu var izsvilpt, dzīvē nakas viņu paciest.

M. H. de Larra

Patiesības graudiņš, kas atrodas daudzos melos, padara tos drausmīgus.

M. Ebnere-Ešenbaha

Lai cik brīnišķīgs ir paradīzes dārzs, kas mūs gaida pēc nāves, priecājies par ēnu, ko zemes virsū tev sniedz kārklu krūms!

Hāfizs

Nav tādas izlikšanās mākslas, kas varētu noslēpt mīlu tur, kur tā ir, un notēlot to tur, kur tās nav.

F. Larošfuko

To, kas rāpo, bieži samin.

M. Samozvaņeca

Taisnība ir pasaules būve, kur viens satur visus, visi — vienu un kur līdz ar vienu krīt un drūp viss.

F. Sillers

Ģimene sakas ar bērniem.

A. Hercens

Mēs piedodam tikai to, ko mums izdevīgi piedot.

Z. Renārs

Vai jūs domājat, ka Pctrarka būtu visu mūžu rakstījis Laurai sonetus, ja viņa būtu bijusi tā sieva?

Dž. G. Bairons

Kas grib, lai viņa spriedums atrod piekrišanu, tas lai to izsaka auksti, bez kaislības.

A. Šopenhauers

Vēsture māca, ka no tās neko nemēdz mācīties.

L. Ranke

Vienmer atradīsies lapsene, kas iedzels asarām slacītā sejā.

Japaņu sakāmvārds

Vīrieši ir greizsirdīgi uz saviem priekštečiem, sievietes — uz savām pēctecēm.

M. Ašārs

Kad aizver acis un aizbaž ausis, nevar nenomaldīties.

K. Bunšs

Pat neliela varas da|iņa viegli sagroza neattīstītas galvas.

L. Andrejevs

Kas pārtiek no ilūzijām, tam aptaukošanas nedraud.

C. Melameds

Tikuši par priekšniekiem, mūsu kolēģi zaudē mēra sajūtu: viņi kļūst vai nu pasvītroti laipni pret mums, vai pasvītroti oficiāli.

I. Vilde

Suns ir pateicīgs par laipnību, kaķis — par ēdienu.

Ķiniešu sakāmvārds

Nav brīnums, ka nejaušībai pār mums ir tik milzīga vara, jo tas, ka mēs dzīvojam, arī ir nejaušība.

Seneka

Lai neviens nedomā, ka pasaule gaida viņu kā glābēju.

J. V. Gēte

Pesimisms bieži vien ir tikai pārspīlēta ideālisma sekas.

J. H. Pestalocijs

Laime vienmēr ir subjektīva — vienu un to pašu apstākļu kopums vienu dara laimīgu, otru — nelaimīgu.

R. Ezera

Visi cilvēki grib dzīvot ilgi, bet neviens negrib būt vecs.

Dž. Svifts

Ja tu kaut ko dari, dari to labi! Ja nevari vai negribi darīt labi, tad nedari nemaz!

Ļ. Tolstojs

Noklausīties noslēpumu — tas ir tikpat kā pieņemt glabāšanā svešu mantu.

N. Šamfors

Nekad nevar zināt, ar ko tu runā.

Dž. Džoiss

Kam vajag glābiņa, tam jāmeklē vai nu krietns draugs, vai nikns ienaidnieks.

Diogens

Daba līdzīga sievietei, kas mīl labi ģērbties un kas, parādīdama no sava tērpa te vienu, te otru miesas daļu, dod saviem neatlaidīgajiem pielūdzējiem zināmu cerību kaut kad iepazīt viņu visu.

D. Didro

Kada varonība reizēm vajadzīga, lai būtu par spoguli!

V. Brudzinskis

Saka: visgrūtāk esot sevi pazīt; bet lieta gluži otrāda — visvieglāk sevi pazīt, bet visgrūtāk sevi tiesāt. Turpretī visgrūtāk citu pazīt, visvieglāk citu tiesāt.

R. Kaudzīte

Atkārtot vienu un to pašu nenozīmē pierādīt.

A. Franss

Visa nelaime ir tā, ka cilvēki uzskata savas ierašas jeb, kā tagad saka, savu «dzīves veidu» par vienīgi pareizo un ja ne atklāti, tad klusībā nosoda visu, kas no tā atšķiras.

I. Erenburgs

Daudz ļauna ir jāpārdzīvo, lai spētu paciest sievietes asaras, lai prastu šaubīties, kamēr tās vēl siltas plūst pār kaistošo vaigu.

A. Hercens

Nepieciešamība nepazīst likumus.

B. Franklins

Kad cilvēks nolaižas ārienē, tērpā, stājā, viņam dvesele sakas raganu nakts.

J. Sudrabkalns

Jo vairāk sevi mīli, jo lielāks ienaidnieks

sev esi.

M. Ebnere-Ešenbaha

Cik grūti but apmierinātam ar kādu citu cil-

veku!

2. Labrijērs

Kamēr stikla lampa rāja māla lampiņu, ka tā saucot šo par māsīcu, uzlēca mēness, un stikla lampa, glaimīgi smaidīdama, to uzrunāja: — Mans mīļais, mīļais brāli!

R. Tagore

Rūpīgi atlasīta patiesība var būt melīgāka par meliem.

Ž. Rostāns

Tas, kurš izmisis rakņājas dvēselē, lai izpētītu savu bēdu iemeslu un stiprumu, līdzinās cilvēkam, kurš iedēstījis rozes stādu un katru dienu to atrušina, lai paskatītos, kā aug.

A. Reihanī

Kārdinājums vienmēr tērpies zīda kleitā.

R. Gomess de la Serna

Katrai paaudzei ir pietiekami daudz savu pārdzīvojumu, lai vēsturi varētu nodot muzejā.

A. Rudņickis

Aizņemamies svešu naudu uz zināmu laiku, atdodam savu — uz visiem laikiem.

M. Svetlovs

Cilvēks, kuram nav va|as parūpēties par savu veselību, līdzīgs amatniekam, kam nav va]as salabot savus instrumentus.

J. P. Millers

Precamies tādēļ, lai mums vienmēr būtu klāt auditorija. Diemžēl tā mums reti kad aplaudē, biežāk izsvilpj.

M. Samozvaņeca

Kas runa, tas sēj; kas klausās, tas ievāc ražu.

P. Buasts

Folianti nodzeltē, pilsētu nomācošais spožums nobāl, bet dabas grāmata ik gadus iznāk jaunā izdevumā.

H. K. Andersens

Dzeram uz kada cita cilvēka veselību, sabeidzot savējo.

Džeroms K. Džeroms

Katra sieviete, ar kuru neesam saistīti, mums liekas nevainojama. Un katrs no savas pieredzes zina, ka pastāvīga turēšanās kopā nesagādā to patiku, kādu gūstam gan izšķiroties, gan atkal satiekoties.

M. Monteņs

Daudzi cilvēki līdzinās sīkām modes preču bodītēm, kurās visi priekšmeti izlikti aplūkošanai vitrīnā.

B. Auerbahs

Tuvākais — tas, kuru mums likts mīlēt vairāk nekā sevi un kurš dara visu, ko vien var, lai mēs pārkāptu šo priekšrakstu.

E. Birss

Kas tiecas pec daudzuma, tam daudz arī trūkst.

Horācijs

Nācijas pārņēmusi godkārīga cenšanās iemūžināt sevi tēstos akmeņos. Labāk tās būtu tikpat daudz darba veltījušas savu tikumu aptē-šanai un noslīpēšanai!

H. D. Toro

Nevis tās zināšanas ir vērtīgas, kas uzkrājas prāta tauku veidā, bet tās, kuras pārvēršas par prāta muskuļiem.

H. Spensers

Kas pakalpīgs, tas arī vajadzīgs.

Krievu sakāmvārds

Šīs pasaules varenajiem bieži pārmet, ka viņi nav izdarījuši visu to labo, ko varēja izdarīt. Viņi var iebilst: padomājiet par visu to jauno, ko mēs varējām izdarīt, bet neizdarījām.

G. K. Lihtenbcrgs

Daudz kjūdu rodas no patiesības, ko parak ekspluatē.

Voltērs

Vīrietis vienmēr grib būt sievietes pirmā mīlestība, sieviete grib būt vīrieša pēdējā mīlestība.

O. Vailds

... Un princis cieta, jo jauna sirds ir mocība.

S. de Kosters

Būsim vecumā tikpat jautri kā jaunībā! Jaunībai, tāpat kā cīrulim, ir savas rīta dziesmas; vecumam, tāpat kā lakstīgalai, jāmāk dziedāt savas vakara dziesmas.

K. Bovijs

Veiksmes staigā pa vienai, pa divām kā godīgi cilvēki, neveiksmes — bariem kā huligāni.

J. Laganovskis

Kur nav vergu, nevar būt arī tirāna.

J. G. Zeime

Neviens cilvēks nevar pateikt, kas viņš ir. Tomēr dažkārt cilvēks var pateikt, kas viņš nav.

A. Kami

Viņi piekļāvās viens otram tik cieši, ka nepalika vietas nekādām jūtām.

S. J. Lecs

Velns nekad nenokavē autobusu.

Amerikāņu sakāmvārds

Ja tev nākas runāt ar kādu, kas tev neuzticas, tad runā ar viņa prātu, nevis sirdi.

B. Bjernsons

Neviens nav lielāks vergs ka tas, kas uzskata sevi par brīvu, tāds nebūdams.

J. V. Gēte

Kas skaisti runa par mīlestību, nav iemīlējies.

F. Petrarka

Vienīgais veids, kā saglabāt savu veselību, ir ēst to, kas negaršo, dzert to, kas nepatīk, un darīt to, ko ne visai gribas darīt.

Marks Tvens

Visa Āfrika ar visiem tas brīnumiem — mūsos pašos.

Dž. Brauns

129

9 — Riekšava

Atmina, sis nelaimīgo lāsts, atdzīvina pat pagātnes akmeņus un pat kādreiz dzertai indei pielej klāt medus lāsi.

M. Gorkijs

Visas lietas paiet un attālinās no mums, izņemot nāvi, kas tuvojas ar katru brīdi.

2. Lafontēns

Klusa nopūta dažreiz daiļrunīgāka par garu runu.

K. Fišers

— Viņa palikusi nopakaļ, — Brandolačo sacīja, — bet nav pazudusi, jo sievietes vienmēr atkal atrodas.

P. Merimē

Kas zin, ko grib, tas spēj visu, ko grib.

J. Rainis

Neparasti prāti piešķir lielu nozīmi parastām un ikdienišķām lietām. Parasti prāti mīl un meklē neparastas lietas.

A. Rivarols

No visiem dzīvniekiem tikai cilvēks prot smieties, lai gan tieši viņam ir vismazāk iemeslu to darīt.

E. Hemingvejs

Tā nesaprātīgajam vienmer liekas: ko nesaprot viņš, tas ir nieki.

I. Krilovs

Mēs ciešam tādēļ, ka neesam tie, kas varētu būt.

E. Scnankurs

Visas patiesības ir derīgas pateikšanai, bet ne visas ir derīgas uzklausīšanai.

G. Grīns

Acīmredzot viņš uzskatīja sevi par ārkārtīgi gudru cilvēku, kā to mēdz darīt visi truli un aprobežoti ļaudis.

F. Dostojevskis

Neīsti skūpsti atstaj sirdī retas ka baku sērga.

R. Gomess de la Serna

Ar draudzību ir tāpat kā ar biksēm — der kādu noteiktu laika posmu un pēc tam kļūst par mazu vai par lielu vai vienkārši noplīst.

Z. Skujiņš

Cilvēks nav koks, ka viņam vajadzētu augt, uzturēties un sapūt tai pašā vietā, kur liktenis viņu iestādījis.

J. Parandovskis

Apprecēties ļoti viegli, tikai precētam.

nav viegli būt D. Didro

Abi kaitē sev: gan tas, kurs pārāk daudz sola, gan tas, kurš pārāk daudz gaida.

G. Lesings

Jaunība neatzīst kļūdas, brieduma gadi cīnās ar tām, vecums tās nožēlo.

B. Disreilijs

Laimei nav rītdienas, tai nav arī vakardienas; tā neatceras to, kas pagājis, un nedomā par to, kas nāks; tai ir tikai tagadne — un tā nav diena, bet acumirklis.

I. Turgenevs

Var pamācīties arī no ienaidnieka.

Ovīdijs

Kam ceļu iet vienam jauda, tam iepakaļ jāiet vai priekšā.

J. Ezeriņš

Visas laimīgas ģimenes ir līdzīgas cita citai, katra nelaimīga ģimene ir nelaimīga savā veidā.

Ļ. Tolstojs

Pret sava priekšgājēja piemiņu esi taisnīgs un godbijīgs, citādi šo parādu viņam noteikti atdos pēc tevis.

F. Bēkons

Arī atriebība ir bauda, sevišķi zemiskam un seklām dvēselēm.

Juvenals

Mūs, večus, atdala no jaunajiem pagātnes plīvurs, kas karājas tāpat kā dažkārt muslīna aizkars istabā. No iekšpuses viņi ārpusē mums ir redzami, bet viņiem mēs istabā neesam saredzami.

M. Prišvins

Ka tik būtu galva, cepure atradīsies.

Abhāziešu sakāmvārds

Nav tik liela priekšmeta, ko nepārspētu lielumā cits, vēl lielāks. Nav tik maza priekšmeta, kurā nevarētu ietilpināt vēl mazāku.

Kozjma Prutkovs

Kaut vienu reizi dzīve pašaubies par visu, lai tas būtu kaut vai apgalvojums, ka 2x2 = 4.

G. K. Lilitenbergs

Dažiem cilvēkiem vējš aiznes galvas tikpat viegli kā cepures.

Dž. Helifekss

Kur sakas slepenība, tur beidzas taisnība.

E. Bērks

Pasu par sevi saprotamo un acīm redzamo nevajag definēt, definīcija to padarīs tikai neskaidrāku.

B. Paskāls

Pēkšņa nāve ir cilvēka dzīves augstākā laime.

Plīnijs Jaunākais

Nav viegli šai pasaule uzzibsnīt Katram ar savu gaismu!

O. Lisovska

Draugu starpā jābūt vienlīdzībai; ja viens dod vairāk un otrs mazāk, tad jānonāk pie sadursmes. Un, ja viens no abiem uzvar, tad otrs to nevar piedot.

Mikelandželo

Laulība reti kad ir prata auglis, šķiršanas — vienmēr.

S. Gitrl

Tas nav šahists, kas, paspēlējis partiju, neapgalvo, ka viņam bija vinnēts stāvoklis.

I. Ilfs

Mu|ķis, kuru pēkšņi apskaidro gudra doma, rada izbrīnu un apmulsumu tāpat kā ormaņa kleperis, kad tas pēkšņi sāk auļot.

N. Samfors

Mīlestību, uguni un klepu no ļaudīm nenoslēpsi.

Krievu sakāmvārds

Pesimists ir optimists ar dzīves pieredzi.

J. Tuvims

Būt skaistulei ir nelaime, skaistule — savas ārienes upuris, uz viņu skatās kā uz mākslas darbu, tālāk par ārieni viņā neko nemeklē.

A. Hercens

Dažiem spriedelējumi par nākotni ir izdevīgs paņēmiens, kā izvairīties no atbildības par tagadni.

V. Levi

Lai cik labs un krietns cilvēks būtu bijis pret saviem tuviniekiem, dzīves laikā viņš tomēr dod tiem pietiekami daudz pamata, lai pēc viņa nāves tie atviegloti uzelpotu.

Z. Labrijērs

Peld dažados stilos, slīkst — viena.

E. Krotkijs

Dzimteni mīl nevis tāpēc, ka ta ir liela, bet gan tāpēc, ka tā ir dzimtene.

Seneka

Tāpat kā jūras kaijas un viļņi, arī mēs sastopamies un sadraudzējamies. Kaijas aizlaižas, viļņi aizplūst, un mēs šķiramies.

R. Tagore

Maza pilsētiņa nav grūti but lielam.

M. Samozvaņeca

Birokrātija ir spēks, kas pazaudējis savas darbības mērķi un kļuvis bezmērķīgs, bet vēl ir stiprs.

V. Klučevskis

Precēšanās brīžos savelk kokļu stīgas arvien pārāk augstās skaņās, un tāpēc nereti vien notiek* ka, līdzko «Dzīves maršu» iesāk raut, stīga pēc stīgas satrūkst.

R. Kaudzīte

Cilvēkiem vajadzīgi nevis tie, kas pārliecina, bet tie, kas apžilbina.

S. Moems

Patiesas politiskas gudrības pirmā pazīme ir prasme iepriekš atteikties no nesasniedzamā.

S. Cveigs

Vienmēr atradīsies vientulība tiem, kas ir tās cienīgi.

2. Barbje d’Orvill!

Kas nevēlas pielāgoties laikam un vietai, tas pats sevi izslēdz no sabiedrības.

Erasms Roterdamietis

Likumam jābut ka nāvei, kas netaupa nevienu.

S. Monteskje

Nerunā ar draugiem par savu sievu un itin nekad nerunā ar sievu par saviem draugiem.

2. Rostāns

Sviedri ir darba asaras.

P. Hille

Nedrīkst atņemt cilvēkam sapņus par neiespējamo, citādi paliks tikai kaulu maiss. Neatkarīgi no tā, ko mēs vēl īstenosim, nekas nespēj aizstāt sapņus.

Ā. Rudņickis

dzīvajiem S. J. Lecs

Augšāmcelties var tikai mirušie, grūtāk.

Es gribētu labāk būt pats nelabais savienībā ar patiesību nekā eņģelis savienībā ar meliem.

L. Feierbahs

Valkājot svešas brilles, jus sabojāsit acis.

D. Pisarevs

Neviens konjaks neatstāj tik pretīgas paģiras kā sirds izkratīšana.

R. Ezera

Optimists — cilvēks, kas vēl nav lasījis rīta avīzi.

Ang|u teiciens

Ja mēs vienmēr visu darītu pareizi, mēs nezinātu, ka mums ir sirdsapziņa, tāpat kā vesels cilvēks nezina, ka viņam ir kuņģis, sirds vai nervi.

Dž. Hols

Putns būrī — pa pusei vairs nav putns.

H. Bīčers

Arī lupats bij reiz goda krekls. Par to viņš vairs netiks nekad atkal. Bet, kad viņš nebaidās no samalšanas un iznīcības, viņš var tapt par baltu papīru.

J. Rainis

Kas ved pavada zirgu, tam iešana ir izprieca.

M. Monteņs

Mēs ņemam citiem ļaunā to, ka viņi zina mūsu kļūdas, bet paši sev piedodam pat to, ka mums šīs kļūdas piemīt.

Multatuli

Visvienkāršākais cilvēks vel joprojām ir ļoti komplicēta būtne.

M. Ebnere-Ešenbaha

Lai saredzētu mūžīgās zvaigznes, ir jābūt tumsai. Kas aptumšo pasauli? Ciešanas.

K. Vēbers

Tikšanas nav nekas cits ka šķiršanās sakums.

Japāņu sakāmvārds

Nerunāt patiesību un runāt nepatiesību — divas pilnīgi pretējas lietas.

Z. Z. Ruso

Kas nāves nebīstas, tas nekā nebīstas.

Dž. Eliols

Tu — sieviete, tu — grāmatu grāmata... Tu — sieviete, tu — raganiskais dzēriens ... Tu — sieviete, un tas ir tavs attaisnojums.

V. Brjusovs

Lai taisītu karjeru, nepietiek tikai to taisīt. Vajag vēl, lai nepaveiktos citiem.

Z. Renārs

Ja tu mīli mani, mīli arī manu netīro kreklu.

Dž. Džoiss

Man negaršo pētersīji, es tos nepērku un nelietoju. Bet es tos nepaļāju.

Dž. Steinbeks

Protams, ir liels neprāts — un gandrīz vienmēr par to jāsaņem sods — atgriezties vietā, kur pagājusi jaunība, un vēlēties četrdesmit gadu vecumā atdzīvināt to, kas mīlēts vai kas sagādājis dziju prieku divdesmit gadu vecumā.

A. Kāmī

Par labu audzināšanu liecina nevis tas, ka tu neaplej galdautu ar mērci, bet tas, ka nepievērs uzmanību, kad to izdara cits.

A. Cehovs

Labprat esam neko nemaksā.

augstsirdīgi, kad mums tas Lope de Vega

Pateicieties tam, kas jūs nopaļā, pat tam, kas jūs apvaino, — viņš dara jums labu, norādīdams uz jūsu trūkumiem.

P. Buasts

Tikai plukata ir pazemīgs.

J. V. Gēte

Ja cilvēkiem nav domu, ar kuram varētu apmainīties, viņi spēlē kārtis.

M. Krieviņš

Vecāki, kuri nekā nemācās no saviem bērniem, nevar mācīt savus bērnus.

J. Bērs

Nav cilvēka, kuram nebūtu bēdu, un, ja tāds ir, tad tas nav cilvēks.

Turku sakāmvārds

Balstoties uz spēku, viegli padoties vilinājumam ļaunprātīgi izmantot to.

S. O. Sentbevs

Ko acs nav redzējusi, to arī sirds neprasa.

Servantess

Tikai tam ir iemesls baidīties no nāves, kas tic, ka viņš pēc nāves vēl drusku dzīvos.

A. Upīts

Katrā vīrietī ir trīs cilvēki: tas, kurš runā, tas, kurš klausās, un tas, kurš klusē.

Dž. Kazanova

Laime nekad nav monumentālā.

O. Hakslijs

Spēja sarkt — pati raksturīgākā un pati cilvēciskākā no visām cilvēciskajām īpašībām.

C. Darvins

Ja mūsu dvēsele ir dārzs, tad mūsu griba ir dārznieks mūsos: ko mēs gribam, to sevī stādām.

A. Dimā (tēvs)

Ērglis nekad nezaudēja tik daudz laika kā tad, kad sāka no vārnas mācīties lidot.

V. Bleiks

Cilvēks ar jaunu ideju galvā ir savādnieks. Protams, kamēr šī ideja nav guvusi uzvaru.

Marks Tvens

Brīvība ir — kad sakas labi piegu) kaklam, nepieciešamība — kad tās berž kaklu. Izvēlieties savam kaklam piemērotas sakas — un būsiet brīvi tāpat kā es.

M. Prišvins

Pēdēja diena mums atnesīs nevis iznīcību, bet tikai pārmaiņu.

Cicerons

Mes nezinām, kas citam sāp, cits nezin mušu moku.

A. Čaks

Viena no spilgtākajām mietpilsonības izpausmēm ir paniskas bailes no tā saucamās «mietpilsoniskās gaumes».

I. Vilde

Jo vairak cilvēkam ir spriedumu, jo mazak aizspriedumu.

H. Millers

Mode ietekme ne vien cepures un svārkus, ’ bet arī to, kas atrodas zem tiem.

T. Mors

Zvirbulis jut līdzi pāvam viņa smagas astes dēļ.

R. Tagore

Mēs domājam, ka mūsu civilizācija jau tuvojas savam dienvidum, bet patiesībā mums tikai dzied pirmie gaiļi un plaiksni rīta ausma.

R. Emersons

Mīļāka loma der tikai tāds, ko nav kauns rādīt cilvēkiem; vīra lomā var noderēt katrs.

N. Samfors

Nekad cilvēks neizrāda tik patiesīgi savu raksturu, kā raksturodams citu cilvēku.

Zans Pols

Ļoti grūti cildināt to, kas ir pelnījis cildinājumus.

K. Melvēcijs

Sekas mīlestības auklas steidzīgai sasiešanai I parasti ir gluži tādas pašas kā brūcei, kas aizaugusi pirms izdziedināšanas.

A. Reihanī

Kaklasaites īsākais gals apskauž garāko par to, ka tas ir redzams.

R. Gomess de la Serna

Glaimu sēkla vagai garām nekrīt.

A. ,

'.i! i! i

Ir trīs veidu egoisti: vieni — kuri dzīvo paši un ļauj dzīvot citiem, otri — kuri dzīvo paši, bet neļauj dzīvot citiem, un, beidzot, trešie — kuri nedzīvo paši un neļauj dzīvot citiem, vietes lielākoties pieder pie trešā veida e; tiem.

I. Turgeņevs

Žēl, ka dzert ūdeni nav grēks, — cik garšīgs tad tas liktos!

G. K. Lihtenbergs

Pieredze — prasme nepieļaut septiņas reizes pēc kārtas vienu un to pašu kļūdu.

Rumāņu humors

Vienīgi daba dara kolosālus darbus pārvelti.

A. Hercens

Pie katras tautas novērots, ka tie visvairāk ar savas tautas nopelniem un tikumiem lepojas, kas vismazāk grib vai spēj šos nopelnus pavairot.

K. Valdemārs

Saurs redzesloks bieži paver cilvēkiem plašas iespējas.

S. J. Lecs

v^d esam greizsirdīgi, pārliecināmies, ka mī-āpat kā pārliecināmies, ka dzīvojam, kad :s kaut kas iesāpas.

G. Koleta

kņudētu brīdi mums nevar atdot ne pati mu-

F. Sillers

Tur garas runas nāk par sliktu, Kur laikus spēks ir jālieto.

I. Krilovs

Nevienam nav noteikti jābūt lielam cilvēkam. Ļoti labi, ja viņš ir tikai cilvēks.

A. Kapi

Sirdsapziņa ir tik labi audzināta, ka ātri vien neliekas ne zinis par tiem, kuri tai neklausa.

S. Batlers

No visiem iespējamiem nāves variantiem es neatrodu nevienu, kas man patiktu.

V. Ovečkins

Tas maz mīl, kurš vēl vārdos spēj izsacīt, cik ļoti viņš mīl.

Dante

Centies dzīvot tā, lai tavi labie vārdi varētu aizbildināt tavus trūkumus.

Austrumnieku sakāmvārds

Vissāpīgāk valstij ir, ja veikli cilvēki tajā tiek uzskatīti par gudriem.

F. Bekons

Telefons — šis nāves ierocis dīkdiemgu sieviešu rokās ...

A. Munte

Lielā māksla — māksla dzīvot nevar attīstīties, ja katrs bez kāda apdoma dara tikai to, ko citi pirms viņa darījuši.

G. Bunge

Tikai tie ir laimīgi, kuri tiecas pēc kaut ka vairāk nekā vienīgi pēc savas laimes.

Dž. Mills

Klausoties liras skaņas, ezelis tikai kustina ausis.

Lukiāns

Kad suni sit, tad visi suņi brūk virsū — ne sitējam, bet sistajam. Bet neaizmirsti, ka tie ir suņi.

J. Rainis

Klusēt laime un nelaime var tikai varonīgais.

K. Fišers

Jo vairak novecoju, jo vairak redzu, ka tikai sapņi nevīst.

2. Kokto

Pērc to, ka tev nevajag, un drīz pārdosi to, bez kā nevari iztikt.

B. Franklins

Visdziļāk cilvēku sirdīs spēj ielūkoties tas acis, kas visvairāk raudājušas.

E. Ožeškova

Augstas klints virsotnē vieniem rodas tieksme deklamēt dzejoļus, citiem — nospļauties uz leju.

L. Lagins

Tikai slikti audzināts cilvēks vienmēr cenšas tēlot audzinātāja lomu.

M. Svetlovs

Protams, kroplība ir kropla, nevis skaista, bet, ja pasaulē viss būtu skaists, tad pasaule visumā nebūtu skaista.

A. Franss

Vajag prast mācīties no citu kļūdām, jo dzīve ir tik īsa, ka pats nepielaidīsi tik daudz kļūdu, lai varētu mācīties no savām.

A. Monterlāns

Ar vienu degvīna glāzīti pietiek. Divu ir par daudz. Triju — par maz.

Dž. Terbers

Veciem ļaudīm patīk dot labus padomus, kad viņi vairs nespēj dot sliktus piemērus.

F. Larošfuko

Laime ir visu laiku atrasties patīkamas vilšanās noskaņā.

Dž. Svifts

Starp cilvēkiem, tāpat kā starp nācijām, vajadzētu būt platām dabiskām robežām un pat neitrālajai zonai.

H. D. Toro

Sievietes bez vīriešu sabiedrības novīst, vīrieši bez sievietēm kļūst dumjāki.

A. Celiovs

Savu varu ikkatrs jo drīz iegaume un zina lietot, bet ne tā savu pienākumu.

R. Kaudzīte

Kaut ko aizliegt nozīme padarīt to mušu acīs vilinošu.

M. Monteņs

Cilvēkam, kuram nav humora izjūtas, ir tikpat grūti palīdzēt kā daltonistam, kas neatšķir sarkanu krāsu.

V. Levi

Preceties vajag vienmer ta, ka mes mirstam, t. i., tikai tad, kad citādi nevar.

Ļ. Tolstojs

iemīlējies, bet E. Kapijevs

Ļaudis zina to, ka es esmu to, kā es mīlu, zinu tikai es.

Mes nepareizi izprotam pasauli un sakam, ka tā mūs maldina.

R. Tagore

Tikai nedaudzi prāti iet bojā no nolietošanās, lielākā daļa sarūs no nelietošanas.

K. Bovijs

Vecuma traģēdija ir nevis ta, ka tu noveco, bet tā, ka arvien jūties jauns.

O. Vailds

Kas prasa no dzīves neiespējamo, tas noteikti pievilsies savās cerībās.

D. Pisarevs

Cilvēkam ir divas dabas: viena — paša, otra — tā, ko viņam piedēvē citi.

A. Kāmī

Arvien stiprākais ir stiprākā pusē.

V. Šekspīrs

Pārliecībai jābūt dārgai tikai tāpēc, ka tā ir patiesa, nevis tāpēc, ka tā ir mūsu pārliecība.

V. Bejinskis

Gaisa piļu cēlējiem nekad netrūkst būvmateriāla.

E. Krotkijs

Cilvēka sirds ir tāda muļķe, ka cerē pat tad, kad tai vairs nav nekāda pamata to darīt.

L. Zamaiča

Kad divi tavi draugi ir saķildojušies, nesteidzies laikam priekšā, pūlēdamies viņus samierināt, — naidam laiks ir vislabākās zāles.

A. Reihanī

Kas ir dabūjis ciest, tas neaizmirsīs.

Cicerons

Nave vilina cilvēkus kā pēdējais piedzīvojums.

Brāli Gonkūri

Ar birokrātiem vislabāk cīnīties, pielietojot viņu pašu metodes.

S. N. Pārkinsons

Liels dalībnieku skaits neattaisno noziegumu.

T. Fullers

Cilvēks var darīt to, kas viņam jādara; ja viņš saka «es nevaru», tad viņš to negrib.

J. G. Fihte

Pretēji vīnam, kas kļūst augstvērtīgāks ar gadiem, mīlestība — jo jaunāka, jo labāka.

B. Sandrārs

Labsirdība ir svarīga griba būt labsirdīgam.

Seneka

Mīlestība vienmēr beidzas traģiski — tā vienmēr ir vai nu par īsu, vai par garu.

Z. Skujiņš

Sargies no cilvēka, kas neatbild uz tavu sitienu!

B. Šovs

Mūsu mīlestība uz dabu izskaidrojama, starp citu, ar to, ka daba nejūt pret mums ne naidu, ne skaudību.

R. Akutagava

Smaids ir Ietāks nekā elektrība un dod vairāk gaismas.

Skotu sakamvards

Vienreiz padomā, iekams kaut ko dod, divas reizes — iekams kaut ko pieņem, un tūkstošreiz — iekams kaut ko prasi.

M. Ebnere-Ešenbaha

Bailes no nāves — lūk, kas kavē cilvēkiem būt drošiem, skaistiem, lieliem un brīviem.

M. Gorkijs

Kas nekaunas sava pārkāpumā, tas ir divkārt vainīgs.

Publīlijs Sirs

nervu šūnas, nav atjau-I. Viltie

Uzticība, tapat ka nojama.

Kas godīgi pa ceļu ies, tas mūžam neapmal-dīsies, bet kas gan tādam ziņu dos par brīnumiem meža dziļumos?

J. Greste

Esiet laipni ar cilvēkiem savas augšupejas laika — jums nāksies sastapties ar viņiem arī tad, kad kritīsiet uz leju.

V. Mizncrs

Tuvs velns labaks par tālu dievu.

Mongoļu sakāmvārds

Kada ir visaugstākā paškritikas izpausme? Žāvāties, lasot savus sacerējumus.

M. Samozvaņeca

Cilvēki pagarina tērpu, cik ilgi tas ir iespējams; pēc tam kad vairs nevar, sāk to īsināt — lūk, viss modes noslēpums.

F. Hebels

Kas otram mīksti pieglaužas, tas met tīklu viņa soļiem.

Bībeles teiciens

Simtreiz atkārtoti meli kļūst par patiesību. Bet par simtreiz atkārtotu patiesību mēs beidzot sākam šaubīties.

K. Kostovs

Asaras un pērkons — pec abiem cilvēks jutās atvieglots.

I. Turgeņevs

Cik garš ir ceļš uz gudrību, tik īss ir dzīves gājums.

E. Adamsons

Nav aizņemtāku cilvēku par tiem, kuri aizņemti paši ar sevi.

C. Melameds

Vienīgi parejošais ir mūžīgs.

II. Bells

Vai tas, kas ciena patiesību, ies prasīt kuram katram garāmgājējam padomu?

A. Hercens

Savi bērni ar spārniem, citu — ar ragiem.

Lietuviešu sakāmvārds

Apnicīgs cilvēks — runā tieši tad, kad gribu runāt es.

J. Tuvims

Vai mūžā patiesi mīlēt var vairāk kā vienu sievu, to es nezinu. Bet vairāk kā vienu tēviju gan nevar.

J. Etvess

No visam nekaunībām visnejaukākā ir glaimi.

F. Bēkons

Ja gudram cilvēkam var iesist tā, ka viņš apstulbst, es nesaprotu, kāpēc stulbenim nevar iesist tā, lai viņš kļūst gudrs.

G. K. Lihtenbergs

Ādams bija laimīgs cilvēks — pateicis kaut ko interesantu, viņš varēja būt pārliecināts, ka pirms viņa neviens neko tamlīdzīgu nav teicis.

Marks Tvens

Kukulis ienāk bez klauvēšanas.

M. Rejs

To cilvēku nāve, kuri veic nemirstīgus darbus, vienmēr ir pāragra.

Plīnijs Jaunakais

Kur strādniekam tulzna, tur baltrocim divas, bet sliņķim — tulzna plaukstas lielumā.

Kārēju sakāmvārds

Vieglāk nopelt nekā pašam izdarīt.

Apollodors

Par dažam lietam nevar spriest, iekams tas pats neesi pārdzīvojis.

F. Dostojevskis

Ko lai par tevi pasaka citi, ja tu pats par sevi neko nevari pateikt?

Kozmja Prutkovs

Katra vieta zemes virsū ir vienlīdz tālu no debesīm.

R. Bērtons

Patiesība ir veca, maldi ir mūžam jauni, veco vietā nāk jauni.

J. Rainis

Atmaksa labu ar labu, bet jaunu — ar taisnību.

Konfūcijs

I

•M

<

Katra sieviete mīt sievasmāte.

2. Renārs

No dzīves agrāk vai vēlāk būs jāšķiras. Bet slava ir mūžīga, tādēļ — vērtīgākā.

Firdousī

Pietiek ar mazu dzirksteli, lai aizdedzinātu pulveri; pietiek sīka robiņa, lai atslēga neslēgtu durvis; nevajag liela misēkļa, lai divas rokas nekad nesadotos.

V. Levi

Dot solījumu uz visu mužu nozīme padarīt sevi par vergu.

Volters

Arī vāji, bet daudzreiz atkārtoti cirtieni nogāž lielus ozolus.

B. Franklins

Nakts dzīres nav vērtas to moku, ko atnes tev paģiru rīts.

Saadi

Meliem ir īsas kajas, bet viņi tas veikli cila.

S. J. Lecs

Saderēšana starp ienaidniekiem nav nekas vairāk kā liesmas apkraušana ar za|u malku. Pēc brītiņa malka tomēr sakarst, un, kaut cik vējam paceļoties, liesmas nu izšaujas vēl lielākas.

R. Kaudzīte

Mīlestība nepadara muļķus gudrākus, bet pat visgudrākos padara par muļķiem.

O. Balzaks

Ja redzi, ka kamielis ed ērkšķus, nedomā, ka viņš to dara prieka pēc.

Hausu sakamvards

Ir zemes sāls. Ir zemes sārņi.

A. Vozņesenskis

Vienīgi nekulturāls un bezgaumes cilvēks spēj ironizēt par savas zemes vēsturi un tās pieminekļiem.

I. Ziedonis

Labāk zema sētiņa ap godīga cilvēka māju nekā simtvārtu Tēbas, kur cilvēki aizmirsuši īsto dzīves mērķi.

H. D. Того

Ceļojuma gals ir mājas, dzīves gals ir zeme.

Etiopiešu sakāmvārds

Kamēr esam jauni, arī kļūmes var noderēt, nevajag tikai vazāt tās līdzi līdz pašam vecumam.

J. V. Gēte

Liela sirds, tapat ka okeāns, nekad neaiz salst.

K. L. Bertie

Slepena ziņa gandrīz vienmēr ir slikta ziņa.

S. Cveigs

Dievs deva barību, sātans — pavārus.

Dž. Džoiss

Tikai sieviete, kuru mīlam, var izārstēt mus no sevis paša.

P. Buržē

Augsti amati ievērojamus cilvēkus dara vēl ievērojamākus, bet sīkus — vēl sīkākus.

2. Labrijērs

Ja tev ir kārtībā vēders, krūtis, kājas — nekādi karaliski dārgumi neko nevar pievienot tavai labsajūtai.

Horāciļs

Cilvēks, kas spēj but nopietns, var ari vissirsnīgāk smieties.

A. šopenhauers

Būt lielam aktierim uz teātra skatuves, protams, ir liela māksla. Bet vēl lielāka ir — būt lielam aktierim uz dzīves skatuves.

J. Laganovskis

Viegli pelt, bet cik drausmīgi grūti slavēt!

Lope de Vega

Dumjš draugs reizem sagadā tev vairak nepatikšanu nekā gudrs ienaidnieks.

Turku sakāmvārds

Etiķis ir vīns, kas iestājies klosteri.

R. Gomess de la Serna

Ļoti maz kas notiek īstā laikā, viss pārējais notiek nelaikā vai nenotiek nemaz, tādēļ godprātīgs vēsturnieks izlabo šos trūkumus.

Ilērodots

Daži vīrieši dabūjuši to, ko pelnījuši. Pārējie ir neprecēti.

S. Gitrī

Kam ir rūpes, tas negarlaikojas.

A. Franss

Uz vecumdienām cilvēks nekļūst gudrāks, viņš tikai kļūst piesardzīgāks.

E. Hemingvejs

Mānīgi solījumi uztrauc vairāk nekā atklāta atraidīšana.

P. Buasts

Nāve ir nepatīkama formalitāte, toties visi kandidāti tiek pieņemti.

P. Klodels

Vīrietis visbiežāk mīl sievieti par to, ka sieviete mīl viņu; sieviete mīl vīrieti visbiežāk par to, ka vīrietis viņu apbrīno.

V. Kļučevskis

Tikai vakar izšķiļas no olas, bet šodien viņam jau čaumala nepatīk.

Azerbaidžāņu sakāmvārds

Nakts iedrošinātas, parastās, sīkās dienas rūpes sāk milzt, augt un aizsprosto mums ceļu uz miega valstību.

A. Sloņimskis

Laime arī bez stūrmaņa dažas laivas noved ostā.

V. Šekspīrs

Sievietes neskrien pēc vīriešiem, jo kur ir redzēts, ka slazds skrietu pēc peles.

J. Tuvims

Nelaimē liktenis vienmēr atstāj durtiņas izejai.

Servantess

Tiesājoties pats ar sevi, tu pieaicini tikai aizstāvības lieciniekus.

F. Moriaks

Asaras — dvēseles baltās asinis.

H. Heine

Pilnskanīgā dzīvē iederas arī dzīres; atturīgi cilvēki parasti ir sausi un egoistiski.

A. Hercens

Neviens neiebilst pret to, ka sagrauj elkus. Tai pašā laikā neviens neiebilst pret to, ka pats varētu kļūt par elku.

R. Akutagava

Medicīna pēdējā laikā guvusi tādus sasniegumus, ka tagad — praktiski ņemot — vairs nav neviena vesela cilvēka.

B. Rasels

ar patagu J. Nikojskis

Braucējs ladcja sliktu ceļu, bet dabūja zirgs.

No šī cilvēka visu ko var sagaidīt. Viņš var pat patiesību pateikt.

Rumāņu humors

Vajāšana un sods draud tikai godīgam cilvēkam; nelietim draud tikai dzeramnaudas došana.

J. Rainis

Stūrgalvība — muļķa izkārtne.

B. Kņažņins

Ir brīži, kad smalkjūtība neder... tā ir ]au-naka par rupjību.

Vecumā mēs kļūstam līdzīgi pensionētam aktierim, kurš sēd zālē un skatās, kā viņa labākās lomas spēlē kāds cits.

M. Samozvaņeca

Pirmais sods vainīgajam ir tas, ka viņš nevar attaisnoties pats savas tiesas priekšā.

Juvenāls

Ja tevi mīl, tad citu rūpju tev nav vajadzīgs.

A. Dodē

Teorija, ko nav apstiprinājuši fakti, ir tikpat kā svētais, kas nav paveicis brīnumus.

T. Paracelzs

Vai tu neredzi, cik daudzus godīgus cilvēkus tavā klātbūtnē aplej ar samazgu spaiņiem, neskarot tevi? Vai tu domā, ka citā vietā tevi saudzē vairāk nekā viņus?

M. Monteņs

Precēties nozīmē bāzt roku maisā ar čūskām cerībā, ka izvilksi zuti.

Spāņu sakāmvārds

Kad mēs pārvaram savas kaislības, tas liecina nevis par mūsu spēku, bet par šo kaislību vājumu.

F. Larošfuko

Es nekad neesmu tik aizņemts kā atpūtas brīžos.

Cicerons

Starptautiskas tiesības. Ko nevar izdarīt likumīgi, to var izdarīt sava prestiža dēļ.

K. Capeks

nebūtu ap-K. Grozevs

Dzīve butu daudz īsaka, ja spriežu.

Lai būtu vieglāk samierināties ar nāvi, domā nevis par priekiem, no kuriem tev jāšķiras, bet gan par raizēm, no kurām tu atbrīvosies, — nav cilvēka, kas vēlētos nostaigāt savu dzīves ceļu otrreiz.

Erasms Roterdamietis

Mīlestību apslēpt viegli, naidu — grūti, vienaldzību — neiespējami.

V. Inhere

Jā, nu es zinu, kas ir laime! Laime ir nekā vairāk nevēlēties.

J. Jaunsudrabiņš

Tie ir slikti atklājēji, kuri uzskata, ka nav sauszemes, kad visapkārt redz tikai jūru.

F. Bēkons

Visgrūtāk izpildīt visvienkāršākos solījumus.

D. Avotiņa

Nesavaldība ir tieši proporcionālā patiesu zināšanu trūkumam.

L. Sterns

Suns, kuru grib nonāvēt, vienmēr ir blusu pilns.

Bušmeņu sakāmvārds

Visnederigak nodzīvota ta diena, ko mes pa vadām, ne reizi neiesmējušies.

N. šamfors

Kas ātri izaug, tas ātri novīst.

Saadi

Atcerieties, ka, gribēdams kādam iespert, velns to nekad nedarīs ar savu zirga kāju, bet gan ar cilvēka kāju.

S. J. Lecs

Dari lielus darbus, nesolot neko lielu.

Pitagors

Kur vīri paraksta nāvesspriedumu, tur to var pārgrozīt vēl sievas; bet, ja sievas parakstījušas to, kas lai vairs tad viņu pārgroza.

R. Kaudzīte

Cilvēks ir sliktāks par zvēru, kad viņš ir zvērs.

R. Tagore

Kauju uzvar tas, kas stingri nolēmis to uzvarēt.

Ļ. Tolstojs

Daži cilvēki ir piedzimuši tikai tādēļ, lai piesietos: Ahillejā viņi redz tikai viņa papēdi.

M. Ebnere-Ešenbaha

Džentlmenis nedara neko tādu, ko pēc tam nevarētu pastāstīt pie pusdienām.

O. Vailds

Sliktu mūziku es pazīstu pēc tās administratīvā toņa. Tā man pavēl būt jautram vai sērīgam, bet es tai laikā gribu domāt pavisam par ko citu.

M. Svetlovs

i

Daudzas sievietes ne tikai saglabā savu meitenes figūru, bet to arī dubulto.

Kanādiešu humors

<

Ak, kas var atstāt tēva mājas citādi kā ar lauztu sirdi!

G. Merķelis

Izdevīgāk savu kapitālu ieguldīt cilvēkā nekā bankā. Banka par to, augstākais, izmaksās niecīgus procentus. Cilvēks būs pateicīgs.

V. Hemiltons

Daži pat no tīra cukura prot izgatavot rūgtas drapēs.

V. Brudzinskis

Lielākā daļa ļaužu dzīvo, vadoties vairāk no modes nekā no saprāta.

G. K. Lihtenbergs

Netapt mīlētam ir tikai neveiksme; nelaime ir — nemīlēt.

A. Kami

Aizstāvēt sevi grūtāk nekā aizstāvēt citu cilvēku. Tie, kas par to šaubās, lai paskatās uz advokātu.

R. Akutagava

No dabas likumiem nekur nenoslēpsies.

Menandrs

Mēs citu vainas vienmēr gaismā ceļam, Bet savas neredzam. Ja kļūdās cits, mēs brūkam virsū tam, Ak dievs, cik bargi tiesājam un peļam!

I. Krilovs

Visas meitenes ir labas — kur rodas sliktas sievas?

Krievu sakāmvārds

Cilvēka dzīve līdzīga dzelzij. Ja to lieto, ta noberžas; ja nelieto, to saēd rūsa.

Katons Vecākais

Kad muļķis ieņem augstu amatu, ar viņu apietas kā ar ģēniju.

K. Helvecijs

Neko nevar salīdzināt ar augstāko dāvanu — pilnīgu brīvību no katras skaudības.

«Tirukurals»

Veselības uzturēšana ir pienākums. Laikam ļoti nedaudzi apzinās, ka ir kaut kas tāds, ko varētu nosaukt par fizisku tikumību ... Katra nepakļaušanās veselības likumam ir fizisks grēks.

H. Spensers

Visvarenākais ir tas, kam ir vara pašam pār sevi.

Seneka

Patiesi laimīgs cilvēks runā maz un vēl mazāk smejas; viņš ieslēdz, tā sakot, laimi savā sirdī. Skaļas rotaļas, spontāni smiekli, prieki maskē nepatikšanas un garlaicību.

2.2. Ruso

Jo vairak zini, jo vairak tev ir iemeslu šaubīties.

Aristotelis

Tikai viens ļaunums ir neārstējams: ja kāda tauta atmet cerības pati uz sevi.

J. V. Gēte

Slava nedod nevienu laimes bridi.

Ā. Mickevičs

No zinātniskām grāmatām jāķer tās, kuras jaunākas, no dzejas — tās, kuras vecākas.

E. Dž. Bulvers

Ja vairs nav nekādās izejas, tad tomēr izeja ir. Tad vēl atliek risks.

J. Greste

Tikai matemātikā divas puses sastāda vienu veselu. Dzīvē nepavisam tā nav: piemēram, pustraks virs un pustraka sieva neapšaubāmi ir divas puses, bet kopā viņi sastāda divus pustrakos un nekad nesastādīs vienu veselu gudro.

V. Klučevskis

Svētais — miris grēcinieks pārlabotā izdevumā.

E. Bīrss

Sīks cilvēks līdzīgs svaru kausiem: kā tikai kas — viņš pace|as uz augšu; kā tikai kas — viņš nolaižas uz leju.

Senindiešu aforisms

Braukt uz Parīzi ar sievu ir tas pats, kas braukt uz Tulu ar savu patvāri.

A. Cehovs

Es neapskaužu nevienu cilvēku, kas pārliecināts par savu nemaldīgo gudrību.

Dž. G. Bairons

Zaudējums — skola, no kuras patiesība vienmēr iznāk, tapusi daudz spēcīgāka.

H. V. Bīčers

Ak, sievietes brieduma prieks! Ak, beidzot šī laime!

V. Vitmens

Visnejaukākais radījums, kāds vien var but, ir — mazs «liels» cilvēks.

C. Koltons

Trokšņains skaļums neko neliecina; diezgan bieži vista, izdējusi gluži parastu olu, kladzina tā, it kā būtu laidusi pasaulē asteroīdu.

Marks Tvens

Kafejnīcu donkihoti dzirkstošām acīm raugās ventilatoros, domādami, ka tās ir vējdzirnavas.

R. Gomess de la Serna

Tikai tā dāvana, ko pasniedzam trūkumcietējam, ir īsta dāvana. Visas pārējās būtībā tiek sniegtas, cerot uz atlīdzību.

«Tirukurals»

Nevajag nožēlot to, ko nevar labot.

S. Džonsons

Jo vairak sievietes cenšas atšķirties cita no citas, jo līdzīgākas viņas kļūst.

A. Bieļausks

Mietpilsonis nebeidz būt mietpilsonis pat tad, kad viņš pārvietojas ar septiņdesmit kilometru lielu ātrumu stundā.

J. Vinokurovs

Cerības ir vienkārši krāpnieces, kas to vien zina kā vazāt mūs aiz deguna.

N. Samfors

Vienīgais līdzeklis, kā gūt panākumus, — censties būt tam, kas esi.

Stendāls

Sirmgalvis nekad nespēs tā priecāties kā jauneklis. Smiltis izplūdis ūdens uz izteku neatgriezīsies.

I Iāfizs

Vajag darīt neprātības, tikai ļoti uzmanīgi.

A. Monterlāns

Man sapnī rādījās īstenība. Ar kādu atvieglojuma sajūtu es pamodos!

S. J. Lccs

Kad nakas karot ar muļķiem, viņi vienmēr izrādās vairākumā.

V. Berce

Nenojauciet pārāk steidzīgi ēku, kas nav visai ērta, lai nenokļūtu jaunās neērtībās. Uzlabojiet to pakāpeniski.

G. K. Lihtenbergs

Vīrieši ar grūtībām piedod un ātri aizmirst. Sievietes piedod viegli, bet neaizmirst nekad.

A. Moruā

Daba mums devusi vienu mēli un divas ausis, lai mēs klausītos divreiz vairāk nekā runātu.

Zēnons

Ja pjauj ar mēli, tad mugura nenogurst.

Krievu sakāmvārds

Tikai vājie sevi mierina diem.

ar skaistiem var-E. Salenieks

Lišķlba nav grūts amats, katrs nelietis to veikli prot, bet runāt atklāti, patiesi, no visas sirds var un spēj tikai cildeni raksturi...

S. Petēfi

Ja cilvēks tikpat maz runātu, cik maz doma!

A. Briedis

Esi līksms, pat ja tev sirds asiņo kā ākstam. Esi līksms, jo tavs prieks radīs cerības tavu tuvāko sirdīs.

Midjeni

Vecāki, kuri gaida no bērniem pateicību (ir pat tādi, kuri to prasa), pielīdzināmi augļotājiem — viņi labprāt riskē ar kapitālu, ja tikai dabū procentus.

A. Strindbergs

Katrs domā, ka viņam ir vairāk prāta nekā kaimiņam, tāpat kā katrs tēvs uzskata savus bērnus par skaistākajiem visā apkaimē.

Austrumnieku atzinums

Netikumus piesavinās ari bez skolotāja.

Seneka

Gudrais dzīvo tikai tik ilgi, kamēr viņa dzīvei ir vairāk vērtības nekā viņa nāvei.

Dž. Eliots

Es sūdzos par to, ka kārtis ir slikti sajauktas, tikai līdz tam brīdim, kamēr man sāk laimēties.

Dž. Svifts

veikli ka F. Larošfuko

Neviens glaimotājs neglaimo tik patmīlība.

Sievietes tērpam ir tikai tik liela nozīme, cik tas rada vīrietī vēlēšanos to viņai novilkt.

F. Sagāna

Kas zinātu par Hektoru, ja Trojai nebutu notikusi nelaime?

Ovīdijs

Viņš bija pārāk lepns un patmīlīgs, lai lūgtu dāvanas. Uzskatīja par labāku aizņemties un neatdot.

V. Veresajevs

Trūcīga ir ta mīlestība, kuru var izmērīt.

V. Šekspīrs

Tik tālab vien ko darīt, ka citi to dara, vai tāpēc nedarīt, ja citi to darījuši un dara, — savā ziņā abējādi verdzība.

R. Kaudzīte

Raksti, raksti — un ne velna, zemeslode ne-sašķiebjas ne par vienu grādu.

V. Ovečkins

Neviens nav bezgrēcīgs, lai gan daudzi dzīvo nesodīti.

M. Rejs

Ja muļķi neietu uz tirgu, nevērtīgas preces gulētu neizpirktas.

R. Kotgrcivs

Es nebaidos naves, ne. Man vienkārši patīk dzīvot.

I. Vilde

Katra mode ir tik neciešami pretīga, ka to nākas mainīt ik pēc pusgada.

O. Vailds

Neslep no sievas to, ko viņa var uzzināt pati.

Rumāņu humors

Domājošs cilvēks nekad neizsamist.

A. Strindbergs

Kas negaida negaidīto, tas neatradīs arī apslēpto un grūti atrodamo.

Herakllts

Pasaule ir tikai divas lietas: jaunība un vecums.

Ā. Rudņickis

Kas slimīgi nevar paciest netaisnību, lai neskatās ārā pa logu un aizslēdz savas istabas durvis. Turklāt viņam vajag aizvākt arī spoguli.

J. G. Zeime

Ko lai iesāk ar cilvēkiem, kuri necieš suņus? Atliek viņus vienīgi nožēlot.

A. Munte

Sievietes mīl uzvarētos, bet krāpj viņus ar uzvarētājiem.

T. Viljamss

Gēksudze — paškritika čukstus.

C. Melameds

Ja tu apgalvo, ka tīģeris ir govs, tad mēģini to izslaukt.

Ķīniešu sakamvards

Nav ncka siltākā par sniega piku, ko cilvēks nes dāvināt otram.

I. Ziedonis

Pie nāves gultas un pēc liela padarīta darba cilvēks var un drīkst piedot cilvēkam visu, visu.

Zans Pols

Praviešiem ir vajadzīga skaļa balss un vaja atmiņa.

Dž. Osborns

Lūdz, ja redzi cilvēku, kas spēj pasniegt tev dāvanu. Bet, ja viņš izliksies, ka nespēj pasniegt, tas būs viņa negods, nevis tavs.

«Tirukurals»

Ciešot zinu tikai to, ka ciešu es.

Lukiāns

Kailums — kā miesīgais, tā arī garīgais — ir neizskatīgs; zem viegla pārsega cilvēku darbi izskatās daudz cienījamāk.

F. Bekons

Muļķis stāstā to, ko viņš ēdis, gudrais — to, ko viņš redzējis.

Mongoļu sakāmvārds

Nemet vārdus vēja, ja nezini, kurp tas tos aiznesīs!

V. Brudzinskis

Ka zemes ilgas koki ce|as pirkstgalos, lai pavērtos debesīs.

R. Tagore

Es uzskatu, ka cilvēks, kas mirst sešdesmit piecu gadu vecumā, tikai atbrīvojas no vairākiem vecuma nespēka gadiem.

D. IIjums

Neviens nekad nav sūdzējies, ka viņš par daudz mīlēts.

Ļ. Tolstojs

Labus padomus vajag nodot talak. Tas ir vienīgais veids, kā tos likt lietā.

O. Vailds

Ir sievietes, kurās neviens neiemīlas, bet kuras visi mīl. Un ir sievietes, kurās visi iemīlas, bet kuras neviens nemīl. Laimīga ir tā sieviete, kuru visi mīl, bet kurā iemīlējies tikai viens.

V. KJučevskis

Nepietiek ar to, ka kāda doma prasās dzīvē izvedama, vajag, lai pati dzīve spiestu šo domu domāt.

F. Roziņš

Mēs mīlam mantas, bet tas mums neatbild ar pretmīlestību. Tas ir netaisnīgi.

A. Dodē

Velns pasniedz ieroci tam, kas alkst ātrie bības.

Ä. Mickevičs

Daiļrunība — māksla pārliecināt muļķus, ka balts ir balts. Dod arī iespēju uzdot par baltu jebkuru citu krāsu.

E. Bīrss

Sieviete ir dzīves medus, cukurzirnis dzīves pākstī, tauku acs liesajā dzīves virumā, ziemassvētku eglīte cilvēces bērnu tirdziņā un brīnišķā spirāles atspere lielajā pasaules mašīnā.

M. Safīrs

Bagātīgus

bīt.

solījumus vienmēr vajag apšau-

T. Parkers

Bramina slepkava, žūpa, einuhs, zvēresta lauzējs, melis vēl var izpirkt savu grēku, bet nekad to neizpirks nepateicīgais.

Senindiesu aforisms

Saglabat cieņu, kad liktenis ir labvēlīgs, grūtāk nekā tad, kad tas ir nelabvēlīgs.

F. Larošfuko

Precēties nozīmē uz pusi samazināt savas tiesības un uz pusi palielināt savus pienākumus.

A. Šopenhauers

Grūti noticēt tam, ko tik dedzīgi vēlamies.

2. 2. Ruso

Kas pārāk daudz laika pavada ceļojumos, galu galā kļūst svešinieks savā dzimtenē.

R. Dekarts

I

Tikai citos mes spējam saskatīt to labāko, kas ir mūsos pašos, spējam iemīlēt to.

M. Unamūno

Sieviešu mēles pļauj asāk par izkaptīm, bet dažreiz tās sapļauj arī pašas savu nelaimi.

P. Rozltis

Vista, kas daudz kladzina, dēj maz olu.

Krievu sakāmvārds

I

Kas uzticas pats sev, kas savu uzdevumu uzskata par veicamu, tas gūs uzvaru, mazdūšīgajiem un šaubīgajiem jāiet bojā. Ticiet paši sev — un jūs būsit glābti. m

H. Ibser.s

Šķiršanas ir nāves jaunaka māsa.

O. Mandelštams

/

Uz kādām tik muļķībām mūs nepamudina mūsu augstās domas pašiem par sevi!

M. Montēts

Katram dienas varonim bail no tumsas.

S. J. Lccs

Cilvēks, kas gaida pateicību, sliktāks par kreditoru: viņš vispirms pasniedz dāvanu, izlielās ar to, pēc tam piesūta rēķinu.

N. Šamfors

Mīlestība ir egoisms divatā.

M. Ašārs

Kāda laime cilvēkam nomirt īstā laikā, ja tas neprot vajadzīgā brīdī nedz atstāt skatuvi, nedz iet uz priekšu!

A. Ilercens

Lai ka tu kliegtu: «Halva, halva, halva!» — tomēr saldumu mutē nejutīsi.

Uzbeku sakāmvārds

Katrs laiks un katra dzīve laiž savus burbuļus.

A. Tolstojs

Nav nelieša, kas būtu tāds muļķis, ka nespētu atrast savai nelietībai kaut kādu attaisnojumu.

K. Kerners

Mīļākā nekad nav un nevar būt draugs: kamēr jūsu domas saskan, jūs — mīļākais, bet, kad šī saskaņa beidzas, jūs kļūstat viss kaut kas, tikai ne draugi.Kvintiliāns

Dž. G. Bairons

Melim vajadzīga laba atmiņa.

Dodiet stipru dzērienu tam, kas grib iet bojā, un vīnu tam, kam noskumusi sirds.

Bībeles teiciensM. Prišvins

Vai arī tas kaut kādā mērā neattiecas uz sadzīvi, ka tērauds, dzelzs un akmens grimst, kamēr korķi, pūšļi un citi tādi grabaži peld visbangošākajās jūrās ūdens virsū?

Persietis

Kas ir labsajūta? Labsajūta nav nekas cits kā vien augstākā mērā patīkamas skumjas.

H. Heine

Bez filozofijas dzīve var iztikt. Turpretī bez humora dzīvo tikai muļķi.

Rama atbilde aizbaž pretiniekam muti.

Dž. Džoiss

Pierodot visu darīt bez domāšanas, bez pārliecības par tā taisnīgumu un derīgumu, bet tikai pēc pavēles, cilvēks kļūst vienaldzīgs pret labu un jaunu un bez sirdsapziņas pārmetumiem pastrādā noziegumu pret tikumības jūtām, aizbildinoties ar to, ka «tā pavēlēts».

N. Dobrolubovs

Tikai mirušie neatgriežas.

B. Barers

Skaistajam nav vajadzīgi nekādi rotājumi, vislabāk to izrotā viņa paša izskats.

J. G. Herders

Sievietes un ārsti zina, kad meli ir kaitīgi un kad tie nāk par labu.

A. Franss

Ja zvaigznes parādītos tikai reiz pa tūkstoš gadiem, vienu pašu nakti, kā cilvēki tās mīlētu un dievinātu!

R. Emersons

Visneticamākais brīnumos tomēr atgadās.

ir tas, ka tie G. Cestcrtons

Laime tuvojas mums tik lēnām kā bruņurupucis un aizbēg no mums tik ātri kā gazele.

Austrumnieku sakāmvārds

Par pakalpojumu lai stāsta nevis tas, kas to sniedzis, bet tas, kas to saņēmis.

Seneka

Ikdienas dzīvē mūsu trūkumi reizēm liekas pievilcīgāki nekā mūsu labās īpašības.

F. Larošfuko

Kas spēcīgs, tam arvienu nespēcīgais vainīgs.

I. Krilovs

Katrs no mums ir kā mēness. Katram ir sava tumšā puse, kuru nevienam nerādām.

Marks Tvcus

Cilvēks, kas meklē gudrību, saucams par gudru, bet tas, kas domājas gudrību sasniedzis, ir neprātis.

Persiešu aforisms

Pirmā privilēģija valsts organismā.

pirmais vēža iedīglis

J. G. Zcime

Patiess devīgums negaida atlīdzību.

Ko dod zeme mākonim par to valgmi, ko tā no viņa saņem?

«Tirukurals»

Dievs radījis laukus, cilvēki — pilsētas.

V. Kūpers

Vienu un to pašu, tikai citos vārdos ietērptu domu atkārtošana bez jebkāda pārdzīvojuma ir ne tikai nevajadzīga, bet arī nepatīkama.

G. Deržaviris

Vari krāsot matus, ja gribi, bet vecumu tu neaizkrāsosi.

Lukiāns

Nekad nerunāju sliktu par sievietcm. Viņas to dara labāk nekā es.

S. Gitrī

Uzvešanas ir savu īsto seju.

spogulis, kura katrs parada J. V. Gēte

Savu pratu un citu ienākumus cilvēks vienmēr pārvērtē.

M. Krieviņš

Nāve tadeļ nolikta mūža beigas, lai tai varētu labāk sagatavoties.

Kozjma Prutkovs

Labs vīns un skaistas sievietes ir divas saldas, bet ļoti nāvīgas indes.

Turku sakāmvārds

Kas nedalīsies ar tautu tās ciešanās, noteikti jutīsies atstumts arī tās prieka svētkos.

L. teonovs

Nepārtraukta veiksme vajadzīga tikai bailīgam gļēvulim.

K. Hiltijs

Skaistaka rota pasaulē tāda: bronzas muskuļi un svaiga āda.

V. Majakovskis

Ja gribi sariebt kaimiņiem, runā par viņiem patiesību.

P. Aretīno

Lepnība dara ļaunu, jo viņa sajauc prātu, ka cilvēks pats savas vainas neredz vai par daudz mazākām tur, nekā tās tiešām ir. Jo nepastāvīgāka ir tā lieta, ar ko cilvēks lepojas, jo lielāks ģeķis viņš ir.

A. Spāģis

Fakts vienmer paliek fakts, kaut arī tas butu apģērbts pēc visjaunākās modes.

S. J. Lec*

Kas apziņas, ka maz zina, tas zina ļoti daudz.

C. D. Stjuarts

Reizēm no tavas daiļrunības atkarīgs, vai tev noticēs, ka spēsi klusēt.

V. Brudzinskis

Taisnība bez spēka un spēks bez taisnības — drausmīga netaisnība.

2. Zubers

Ģimenes ķildas kārtējais remonts.

— novecojušas mīlestības

V. Klučevskis

Mazam divi lietas grūti: dziļi brist.

augsti sniegt un

Latviešu sakāmvārds

Aizdomas atšķiras no citām domām, tāpat kā pūces atšķiras no citiem putniem — ar to, ka lido tumsā.

F. Bēkons

Pēc dabas likuma bezzobu dzīvniekiem ir ragi. Kāds tur brīnums, ja mūža otrā pusē tos dabū daži vīrieši un sievietes?

G. K. Lihtenbergs

Galva nevienu neglābj, gluži otrādi — visi glābj galvu.

A. Sent-Ekziperī

Cilvēks var but laimīgs. Bet tu gribi but laimīgāks par citiem.

S. Monteskjē

Atstāsim skaistas sievietes vīriešiem, kuriem trūkst iztēles.

M. Prusts

Cik smieklīgs paliek cilvēks, ja viņš ļaujas apkrauties par daudz ar darbiem, kas kā skudras aizvelk viņu katru brīvu brīdi uz dažādām pusēm.

F. Bārda

Vēl nav bijis tāda gadījuma, kad muļķis mīlētu gudro.

P. Pavjenko

Ja piekāpies, tad piekāpies uzreiz — tevi uzskatīs par cēlsirdīgu. Ja piekāpsies pēc apdomāšanās — teiks, ka esi vājš.

2. Rostāns

Laimīgais nezina, vai viņu mīl vai ne.

P. Buasts

Kā uz zemes var būt miers, ja tā visu laiku griežas?

I. Vilde

Draugs ierodas no tālienes, ienaidnieks dzimst tavās paša krūtīs.

Etiopiešu sakāmvārds

Sievietei ir tikpat daudz ilūziju par savu pagātni, cik vīrietim — par nākotni.

G. Koleta

Mierinājums — apziņa, ka cilvēkam, kam ir lielāki nopelni nekā jums, ir veicies mazāk nekā jums.

E. Bīrss

Ikviens lai savu kaktu slauka, Tad katra vieta būs jo jauka.

J. Alunāns

Visas septiņas varavīksnes krāsas vienādi skaistas, skaisti ir arī visi šīs zemes pārdzīvojumi, ne tikai laime, bet arī skumjas, ne tikai sajūsma, bet arī sāpes.

V. Brjusovs

Cilvēce — lūk, kur ir mirstīgā cilvēka nemirstība.

K. L. Berne

Kāda velna pēc mums būtu vajadzīgas smadzenes, ja dzīvē viss būtu viegli un saprotami?

P. Pavļenko

Modinātājpulksteņa zvans: tev telefone laiks.

R. Gomess de la Serna

autoru rādītājs

Abulfarādžs al-Isfahanī (897—967) — arābu dzejnieks un zinātnieks.

Adamsons Eriks (1907—1946) — latviešu padomju rakstnieks.

Ahmatova Anna (1889—1966) — krievu padomju dzejniece.

Aksakovs Sergejs (1791 —1859) — krievu rakstnieks.

Akuraters Jānis (1876—1937) — latviešu rakstnieks.

Akutagava Rinoske (1892—1927) — japāņu rakstnieks.

Aligere Margarita (1915) — krievu padomju dzejniece.

Alunāns Juris (1832—1864) — latviešu dzejnieks, publicists, valodnieks.

Andersens Hanss Kristiāns (1805—1875) — dāņu

rakstnieks.

Andersens-Nekse Martins (1869—1954) — dāņu rakstnieks.

Andrejevs Leonīds (1871—1919) — krievu rakstnieks.

Anuijs Zans (1910) — franču dramaturgs.

Apollodors (5.-4. gs. p. m.' ē.) — sengrieķu māksli

nieks.

Apulejs (2. gs.) — romiešu rakstnieks.

Aretīno Pjetro (1492—1556) — itāliešu humānists, rakstnieks un publicists.

Aristofans (ap 455. g. — ap 385. g. p. m. ē.) — sengrieķu komēdiju rakstnieks.

Aristotelis (384,—322. g. p. m. ē.) — sengrieķu filo

zofs un zinātnieks.

Asars Jānis (1877—1908) — latviešu literatūras kritiķis un publicists.

Aspazija (Elza Pliekšāne) (1865—1943) — latviešu dzejniece.

Ašārs Marsels (1889—1973) — franču dramaturgs.

Auerbahs Bertolds (1812—1882) — vācu rakstnieks.

Aurēlijs (Marks Aurēlijs Antonijs) (121—180) — Romas imperators un filozofs.

Ausonijs Decims Magns (309—394) — romiešu dzejnieks.

Austriņš Antons (1884—1934) — latviešu rakstnieks.

Auziņš Imants (1937) — latviešu padomju dzejnieks.

Avotiņa Daina (1926) — latviešu padomju dzejniece.

Babels Izāks (1894—1941) — krievu padomju rakstnieks.

Bairons Džordžs Gordons (1788—1824) — angļu dzejnieks.

Balzaks Onorē (1799—1850) — franču rakstnieks.

Barbjē d’Orvillī Zils Amedē (1808—1889) — franču rakstnieks.

Bārda Fricis (1880—1919) — latviešu dzejnieks.

Barērs Bertrāns (1755—1841) — advokāts, piedalījies franču buržuāziskajā revolūcijā 18. gs. beigās.

Batlers Semjuels (1612—1680) — angļu dzejnieks.

Bēbels Augusts (1840—1913) — vācu un starptautiskas sociālistiskās kustības darbinieks, publicists.

Beilijs Natans (Natenjels) (m. 1742) — angļu filozofs.

Beils Pjērs (1647—1706) — franču filozofs un rakstnieks.

Bēkons Frānsiss (1561—1626) — angļu filozofs.

Bells Heinrihs (1917) — VFR rakstnieks.

Bels Alberts (Jānis Cīrulis) (1938) — latviešu padomju rakstnieks.

Belševica (Elsberga) Vizma (1931) — latviešu padomju dzejniece.

Beļinskis Visarions (1811—1848) — krievu literatūras kritiķis, filozofs, publicists, revolucionārais demokrāts.

Benčlijs Roberts Čārlzs (1889—1945) — amerikāņu humorists, teātra kritiķis, aktieris.

Beranžē Pjērs Zans (1780—1857) — franču dzejnieks.

Bērce Vizbulis (1916—1971) — latviešu padomju rakstnieks.

Bērks Edmunds (1729—1797) — angļu politisks darbinieks, publicists.

Bernārs Tristans (1866—1947) — franču rakstnieks.

Berne Kārlis Ludvigs (1786—1837) — vācu publicists un kritiķis.

Bērs Johans (1655—1700) — vācu rakstnieks.

Bērtons Roberts (1577—1640) — angļu filozofs un

rakstnieks.

Bīčers Henrijs Vords (1813—1887) — amerikāņu sludinātājs, sabiedrisks darbinieks.

Bieļausks Asfonss (1923) — lietuviešu padomju rakstnieks.

Blrss Embrozs (1842—1914) — amerikāņu rakstnieks.

Birze (Bērziņš) Miervaldis (1921) — latviešu padomju rakstnieks.

Bjernsons Bjernsterne Martiniuss (1832—1910) — norvēģu rakstnieks.

Blaumanis Rūdolfs (1863—1908) — latviešu rakstnieks.

Bleiks Viljams (1757—1827) — angļu dzejnieks un mākslinieks.

Bloks Aleksandrs (1880—1921) — krievu padomju dzejnieks.

Bodenštets Fridrihs Martins (1819—1892) — vācu

rakstnieks un žurnālists.

Bodlērs Saris (1821 —1867) — franču dzejnieks.

Bokačo Džovanni (1313—1375) — itāliešu rakstnieks.

Bondarevs Jurijs (1924) — krievu padomju rakstnieks.

Bovijs Kristjans (1820—1904) — amerikāņu rakstnieks un izdevējs.

Braunels Viljams Krerijs (1851 — 1928) — amerikāņu kritiķis, esejists un izdevējs.

Brauns Džons (1800—1859) — amerikāņu politisks darbinieks, cīnītājs par nēģeru atbrīvošanu.

Briedis Andris (1937) — latviešu padomju satīriķis, afo-rists.

Brisbeins Alberts (1809—1890) — amerikāņu sociologs.

Brjusovs Valerijs (1873—1924) — krievu padomju dzejnieks.

Brudzinskis Veslavs (1920) — poļu rakstnieks satīriķis.

Buasts Pjērs Klods Viktuārs (1765—1824) — franču leksikogrāfs.

Bulgakovs Mihails (1891—1940) — krievu padomju rakstnieks.

Bulvers-Litons Edvards Džordžs (1803—1873) — angļu rakstnieks.

Bunge Gustavs (1844—1920) — vācu bioķīmiķis.

Bunšs Karols (1898) — poļu rakstnieks.

Buržē Pols Saris Zozefs (1852—1935) — franču rakstnieks.

Cicerons Marks Tullijs (106.—43. g. p. m. ē.) — Romas valsts darbinieks, orators, rakstnieks.

Cveigs Stefans (1881—1942) — austriešu rakstnieks.

Čaks Aleksandrs (1901—1950) —

latviešu padomju

rakstnieks.

Capeks Karels (1890—1938) — čehu rakstnieks.

Cehovs Antons (1860—1904) — krievu rakstnieks.

Cestertons Gilberts Kits (1874—1936) — angļu rakstnieks, valsts darbinieks.

Daninoss Pjērs (1913) — franču rakstnieks humorists.

Dante Aligjeri (1265—1321) — itāliešu dzejnieks.

Darvins Čarlzs Roberts (1809—1882) — angļu dabaszinātnieks.

DebisI Klods Ašils (1862—1918) — franču komponists.

Defo Daniels (1660—1731) — angļu rakstnieks.

Deglavs Augusts (1862—1922) — latviešu rakstnieks.

Dekarts Renē (1596—1650) — franču filozofs un matemātiķis.

Deržavins Gavriils (1743—1816) — krievu dzejnieks.

Didro DenI (1713—1784) — franču rakstnieks un filozofs.

Dikenss Čārlzs (1812—1870) — angļu rakstnieks.

Dimā Aleksandrs (tēvs) (1802—1870) — franču rakstnieks.

Dimā Aleksandrs (dēls) (1824—1895) — franču rakstnieks.

Dinsberģis Ernests (1816—1902) — latviešu rakstnieks, skolotājs, zinātnes popularizētājs. _

Diogens (ap 404. g.—323. g. p. m. ē.) — sengrieķu filozofs.

Disreilijs Bendžamins (1804—1881) — angļu politisks darbinieks un rakstnieks.

Dobroļubovs Nikolajs (1836—1861) — krievu literatūras kritiķis, publicists, revolucionārais demokrāts.

Dodē Alfonss (1840—1897) — franču rakstnieks.

Doku Atis (1861 —1903) — latviešu rakstnieks.

Dostojevskis Fjodors (1821 — 1881) — krievu rakstnieks.

Dripe Andrejs (1929) — latviešu padomju rakstnieks, publicists.

Duze Eleonora (1859—1924) — itāliešu aktrise.

DžamI Abdurrahmāns Nūretdīns ibn Ahmads (1414— 1492) — tadžiku dzejnieks un zinātnieks.

Džeroms Džeroms Klapka (1859—1927) angļu rakstnieks.

Džoiss Džeimss (1882—1941) — Iru rakstnieks.

Džonsons Semjuels (1709—1784) — angļu kritiķis, ese-jists, biogrāfs, valodnieks.

Ebnere-Ešenbaha Marija (1830—1916) — austriešu rakstniece.

Einšteins Alberts (1879—1955) — vācu zinātnieks.

Eliots Džordžs (Mērija Ēnna Evansa) (1819—1880) — angļu rakstniece.

Emersons Ralfs (1803—1882) — amerikāņu filozofs un dzejnieks.

Ennijs Kvints (239.—169. g. p. m. ē.) — romiešu rakstnieks.

Epiharms (6. gs. otrā puse— 5. gs. pirmā pusep. m. ē.) — sengrieķu dramaturgs.

Epiktēts (ap 50. g. — ap 138. g.) — romiešu filozofs.

Erasms Roterdamietis (Gerhards Gerhardss) (1469—

1536) — holandiešu zinātnieks un rakstnieks.

Erenburgs 11 ja (1891 —1967) — krievu padomju rakstnieks.

Esenberģis Jānis (1862—1890) — latviešu dzejnieks.

Etvess Jožefs (1813—1871) — ungāru rakstnieks.

Ezera (Kindzule) Regīna (1930) — latviešu padomju rakstniece.

Ezeriņš Jānis (1891—1924) — latviešu rakstnieks.

Fedrs (1. gs.) — romiešu fabulists.

Feierbahs Ludvigs (1804—1872) — vācu filozofs materiālists.

Fignere Vera (1852—1942) — krievu revolucionāre un rakstniece.

Fihte Johanss Gotlībs (1762—1814) — vācu filozofs ideālists.

Fīldings Henrijs (1707—1754) — angļu rakstnieks.

Firdousī (940—1020) — persiešu dzejnieks.

Fišers Kuno (1824—1907) — vācu vēsturnieks.

Flammarions Gustavs (1854—1912) — franču astronoms.

Flobērs Gustavs (1821 —1880) — franču rakstnieks.

Folkners Viljams (1897—1962) — amerikāņu rakstnieks.

Fontāne Teodors (1819—1898) — vācu rakstnieks.

Franklins Bendžamins (1706—1790) — amerikāņu politisks darbinieks, fiziķis.

Franss Anatols (Zaks Anatols Tibo) (1844—1924) — franču rakstnieks.

Fullers Tomass (1608—1661) — angļu teologs, vēsturnieks, biogrāfs.

Furmanovs Dmitrijs (1891—1926) — krievu padomju rakstnieks.

Gēte Johans Volfgangs (1749—1832) — vācu dzejnieks un domātājs.

Gitrī Saša (1885—1957) — franču dramaturgs un aktieris.

Gogolis Nikolajs (1809—1852) — krievu rakstnieks.

Golsvertijs Džons (1867—1933) — angļu rakstnieks.

Gomess de la Serna Ramons (1891 —1963) — spāņu rakstnieks.

Gončarovs Ivans (1812—1891) — krievu rakstnieks.

Gonkūri — brāļi Gonkūri: Edmons (1822—1896) un Zils (1830—1870) — franču rakstnieki.

Gorkijs Maksims (Aleksejs Peškovs) (1868—1936) — krievu padomju rakstnieks.

Grēviņš Valdis (1895—1968) — latviešu padomju rakstnieks.

Greste Jānis (1876—1951) — latviešu kultūras darbinieks.

Grīns Grehems (1904) — angļu rakstnieks.

Grozevs Kunčo (1942) — mūsdienu bulgāru satīriķis,

aforists.

Habards Kīns (1868—1930) — amerikāņu rakstnieks humorists un karikatūrists.

Hāfizs Samsetdīns Muhameds (1300—1389) — persiešu dzejnieks.

Hakslijs Oldoss (1894—1963) — angļu rakstnieks.

Hakslijs Tomass Henrijs (1825—1895) — angļu dabaszinātnieks.

Ilartmanis Eduards (1842—1906) — vācu filozofs.

Haugs Johans Fridrihs (1761—1829) — vācu dzejnieks.

Hebels Fridrihs (1813—1863) — vācu dramaturgs un dzejnieks.

Heine Heinrihs (1797—1856) — vācu dzejnieks.

Helifekss Džordžs Sevils (1633—1695) — angļu politisks darbinieks, publicists.

Helvēcijs Klods (1715—1771) — franču filozofs materiālists.

Hemiltons Viljams (1788—1856) — angļu filozofs, vēsturnieks.

Hemingvejs Ernests (1899—1961) — amerikāņu rakstnieks.

Heraklīts (ap 530. g. — 470. g. p. m. ē.) — sengrieķu filozofs materiālists.

Herberts Džordžs (1593—1633) — angļu dzejnieks.

Hercens Aleksandrs (1812—1870) — krievu rakstnieks, publicists, revolucionārs darbinieks.

Herders Johans Gotfrīds (1744—1803) — vācu filozofs un literatūrzinātnieks.

Hērodots (ap 485. g. — ap 425. g. p. m. ē.) — sengrieķu vēsturnieks.

Hēsiods (8.-7. gs. p. m. ē.) — sengrieķu dzejnieks.

Hezlits Viljams (1778—1830) — angļu kritiķis un publicists.

Hille Pēteris (1854—1904) — vācu rakstnieks.

Hiltijs Koldvels (1778—1850) — amerikāņu publicists.

Hjūms Deivids (1711 — 1776) — angļu filozofs, ekonomists.

Holmss Olivers Vcndels (1809—1894) — amerikāņu

rakstnieks

Mols Džozefs (1574—1656) — angļu rakstnieks.

Homērs (starp 12. un 7. gs. p. m. ē.) — leģendārais sengrieķu dzejnieks, «Iliādas» un «Odisejas» autors.

Horācijs (Kvints Horācijs Flaks) (65. g. p. m. ē. — 8. g. m. ē.) — romiešu dzejnieks.

Ibsens Henriks (1828—1906) — norvēģu dramaturgs.

Igo Viktors Marija (1802—1885) — franču rakstnieks.

Ilfs (Fainzilbergs) Iļja (1897—1937) — krievu padomju rakstnieks satīriķis.

Immermanis Kārlis (1796—1840) — vācu rakstnieks.

Inbere Vera (1890) — krievu padomju rakstniece.

Janipoļskis Boriss (1912—1972) — krievu padomju rakstnieks.

Jaunsudrabiņš Jānis (1877—1962) — latviešu rakstnieks.

Jevtušenko Jevgeņijs '(1933) — krievu padomju dzejnieks.

Jērings Rūdolfs (1818—1892) — vācu jurists.

Juvenāls Dccims Jūnijs (ap 60. g. — 127. g.) — romiešu dzejnieks.

Kafka Francis (1883—1924) — austriešu rakstnieks.

Kaijaks Vladimirs (1930) — latviešu padomju rakstnieks.

Kalderons de la Barka Pcdro (1600—1681) — spāņu dramaturgs.

Kalniņš Jānis (1922) — latviešu padomju rakstnieks, kritiķis, literatūrzinātnieks.

Kami Albērs (1913—1960) — franču rakstnieks.

Kants Imanuels (1724—1804) — vācu filozofs ideālists.

Kapijevs Efendijs (1909—1944) — dagestāniešu padomju dzejnieks.

Kapi Alfrēds (1858—1922) — franču rakstnieks.

Karamzins Nikolajs (1766—1826) — krievu rakstnieks, vēsturnieks.

Kārlails Tomass (1795—1881) — angļu rakstnieks, vēsturnieks, filozofs.

Katons Vecākais (Marks Porcijs Katons) (234,—149. g.

p. m. ē.) — valsts darbinieks un rakstnieks senajā

Romā.

Kaudzīte Reinis (1839—1920) — latviešu rakstnieks,

aforists.

Kazanova Džovanni Džakomo (1725—1798) — itāliešu rakstnieks memuārists.

Kempbels Tomass (1777—1844) — angļu dzejnieks.

Kerners Kārlis Teodors (1791—1813) — vācu rakstnieks.

Klemanso Zoržs Benžamēns (1841 —1929) — franču politiķis, valstsvīrs.

Klodels Pols Luijs Saris (1868—1955) — franču rakstnieks un diplomāts.

KJučevskis Vasilijs (1841 — 1911) — krievu vēsturnieks.

Kņažņins Jakovs (1742—1791) — krievu rakstnieks.

Kokto Zans (1889—1963) — franču rakstnieks, mākslinieks, teātra un kino darbinieks.

Kolbergs Andris (1938) — latviešu padomju rakstnieks.

Koldvels Erskins (1903) — amerikāņu rakstnieks.

Kolcta Gabriela Sidonija (1873—1954) — franču rakstniece.

Kolinss Džons Čērtons (1848—1908) — angļu literatūr-pētnieks un biogrāfs.

Koltons Čārlzs Kalebs (1780—1832) — angļu garīdznieks un literāts.

Konans Doils Arturs (Doils Arturs Konans) (1859— 1930) — angļu rakstnieks.

Koņeckis Viktors (1929) — krievu padomju rakstnieks.

Konfūcijs (551.—476. g. p. m. ē.) — ķīniešu domātājs.

Korneijs Pjērs (1606—1684) — franču dramaturgs.

Kostērs Saris de (1827—1879) — beļģiešu rakstnieks.

Kostovs Konstantins (1929) — bulgāru satīriķis, aforists.

Kotgreivs Rendls (miris ap 1634. g.) — angļu filozofs un leksikogrāfs.

Krauss Kārlis (1874—1936) — austriešu rakstnieks, aforists, kritiķis.

Krieviņš (Zaķis) Mārtiņš (1909) — latviešu padomju rakstnieks.

Krilovs Ivans (1769—1844) — krievu fabulists.

Krotkijs Emīls (Emanuils Germans) (1892—1963) — krievu padomju dzejnieks, aforists, satīriķis.

Kūpers Viljams (1731 —1800) — angļu dzejnieks.

Kvintiliāns Marks Fabijs (ap 35. g. — ap 96. g.) — romiešu orators.

Ķempe (Naikovska) Mirdza (1907—1974) — latviešu padomju dzejniece.

Labrijērs Zans (1645—1696) — franču rakstnieks, afo-rists.

Lafontēns Zans de (1621 —1695) — franču fabulists.

Laganovskis Jezups (1920) — latviešu padomju rakstnieks, satīriķis, aforists, kritiķis.

Lagins Lazars (1903) — krievu padomju rakstnieks.

Lamots-Levaijē Fransuā (1588—1672) — franču rakstnieks, filozofs skeptiķis.

Lāms Visvaldis (1923) — latviešu padomju rakstnieks.

Lao-czi (6.—5. gs. p. m. ē.) — ķīniešu filozofs.

Larošfuko Fransuā de (1613—1680) — franču rakstnieks morālists.

Larra Marjano Hosē de (1809—1837) — spāņu rakstnieks satīriķis, kritiķis.

Lašosē Pjērs Klods Nivels de (1692—1754) — franču dramaturgs.

Leboks Džons (1834—1913) — angļu dabaszinātnieks un morālists.

Lecs Staņislavs Ježijs (1909—1966) — po]u rakstnieks satīriķis, aforists.

Lems Staņislavs (1921) — polu rakstnieks fantasts.

Leonardo da Vinči (1452—1519) — itāliešu zinātnieks, mākslinieks, inženieris.

Lesings Gotholds Efraims (1729—1781) — vācu domātājs, rakstnieks, kritiķis.

Levi Vladimirs (1931) — padomju ārsts psihoterapeits un literāts.

Lībknehts Vilhelms (1826—1900) — vācu un pasaules sociālistiskās kustības darbinieks.

Liepiņš Jānis (1930) — latviešu padomju rakstnieks un publicists.

Lihtenbergs Georgs Kristofs (1742—1799) — vācu zinātnieks un rakstnieks, aforists.

Lisovska Olga (1928) — latviešu padomju dzejniece.

Loce Rūdolfs Hermanis (1817—1881) — vācu filozofs.

Loids Džordžs Deivids (1863—1945) — angļu valstsvīrs.

Lomonosovs Mihails (1711 —1765) — krievu dzejnieks un zinātnieks.

Londons Džeks (Džons Grifits Londons) (1876—1916) — amerikāņu rakstnieks.

Longfello Henrijs Vodsverts (1807—1882) — amerikāņu

dzejnieks.

Lope de Vega Kārpi Fēlikss (1562—1635) — spāņu dramaturgs.

Lukiāns (ap 117. g. — ap 190. g.) — sengrieķu rakstnieks satlriķis.

Lukrēcijs (Tits Lukrēcijs Karš) (1. gs. p. m. ē.) — romiešu dzejnieks un filozofs.

Lunačarskis Anatolijs (1875—1933) — padomju sabiedrisks un valsts darbinieks, publicists, kritiķis.

Luters Mārtiņš (1483—1546) — vācu reliģiskais reformators.

Ļeonovs Leonīds (1899) — krievu padomju rakstnieks.

Ļermontovs Mihails (1814—1841) — krievu dzejnieks.

Majakovskis Vladimirs (1893—1930) — krievu padomju dzejnieks.

Makarenko Antons (1888—1939) — krievu padomju rakstnieks, pedagogs.

Maksimiliāns I (1459—1519) — Vācijas ķeizars.

Mālberģis Fridrihs (1824—1907) — latviešu dzejnieks.

Malro Andrē (1901—1976) — franču rakstnieks, sabiedrisks un politisks darbinieks.

Mandelštams Osips (1891 — 1938) — krievu padomju dzejnieks.

Mandzoni Alesandro (1785—1873) — itāliešu rakstnieks.

Martēns di Gārs Rožē (1881—1958) — franču rakstnieks.

Melameds Cals (1910) — krievu padomju rakstnieks, satlriķis, aforists.

Menandrs (ap 343. g. — ap 291. g. p. m. ē.) — sengrieķu komēdiju rakstnieks.

Merimē Prospers (1803—1870) — franču rakstnieks.

Merķelis Garlibs Helvigs (1769—1850) — vācu tautības publicists un rakstnieks, kas cīnījās pret dzimtbūšanu Latvijā.

Meterlinks Moriss (1862—1949) — beļģiešu dramaturgs un dzejnieks.

Midjeni (Milošs Djerds Nikola) (1911—1938) — albāņu rakstnieks.

Mickevičs Ādams (1798—1855) — poļu dzejnieks.

Mikelandželo Buonaroti (1475—1564) — itāliešu mākslinieks un dzejnieks.

Millers Henrijs (1891 — 1980) — amerikāņu rakstnieks.

Millers Johanness Pēters (1801—1858) — vācu dabaszinātnieks, fiziologs.

Mills Džons Stjuarts (1806—1873) — angļu ekonomists un filozofs.

Miltons Džons (1608—1674) — angļu dzejnieks un publicists.

Misē Alfrēds de (1810—1857) — franču dzejnieks.

Mišo AnrI (1890) — franču dzejnieks.

Mizners Vilsons (1876—1933) — amerikāņu rakstnieks.

Mocms Viljams Somersets (1874—1965) — angļu rakstnieks.

Mol jērs (Poklēns) Zans Batists (1622—1673) — franču dramaturgs.

Monteņs Mišels de (1533—1592) — franču filozofs, esejists.

Monterlāns Arnī de (1896—1977) — franču rakstnieks, aforists.

Monteskjē Saris Luijs (1689—1755) — franču rakstnieks, filozofs apgaismotājs.

Mopasāns Gijs de (AnrI Renē Albērs Gijs) (1850— 1893) — franču rakstnieks.

Morāns Pols (1888—1977) — franču rakstnieks un diplomāts.

Morāvia Alberto (Pinkerle) (1907) — itāliešu rakstnieks.

Moriaks Fransuā (1885—1970) — franču rakstnieks.

Morlijs Džons (1838—1923) — angļu publicists un kritiķis, valsts darbinieks.

Mors Tomass (1478—1535) — angļu vēsturnieks humānists, rakstnieks, valsts darbinieks.

Moruā Andrē (Emīls Hercogs) (1885—1967) — franču rakstnieks.

Multatuli (Eduards Dauess Dekers) (1820—1887) — holandiešu rakstnieks.

Munte Aksels (1857—1949) — zviedru ārsts, rakstnieks.

Nervāls (Labrinī) Zerārs de (1808—1855) — franču dzejnieks.

Nikoļskis Jurijs (1921) — krievu padomju satīriķis aforists.

Novikovs Nikolajs (1744—1818) — krievu rakstnieks, žurnālists, kritiķis.

Oldžers Viljams (1822—1905) — amerikāņu rakstnieks un filozofs.

Osborns Džons (1930) — angļu dramaturgs.

Ovečkins Valentins (1904—1968) — krievu padomju rakstnieks.

Ovīdijs Publijs (43. g. p. m. ē. — 17. g. m. ē.) — romiešu dzejnieks.

Ožeškova Eliza (1841 —1910) — poļu rakstniece.

Panova Vera (1905—1973) — krievu padomju rakstniece.

Paracelzs Teofrasts (1493—1541) — vācu ārsts, filozofs, dabaszinātnieks, teologs.

Parandovskis Jans (1895—1978) — poļu rakstnieks.

Pārķere Doroteja (1893—1967) — amerikāņu rakstniece.

Pārķers Teodors (1810—1860) — amerikāņu politisks darbinieks.

Pārkinsons Sirils (1909) — angļu vēsturnieks, rakstnieks, pamfletists.

Paskāls Biezs (1623—1662) — franču zinātnieks un filozofs.

Pasternaks Boriss (1890—1960) — krievu padomju dzejnieks.

Paulsens Fridrihs (1846—1908) — vācu pedagogs un filozofs.

Paustovskis Konstantins (1892—1968) — krievu padomju rakstnieks.

Pavjenko Pjotrs (1899—1951) — krievu padomju rakstnieks.

Pens Viljams (1644—1718) — angļu sabiedrisks darbinieks.

Pepss Semjuels (1633—1703) — angļu memuārists.

Pcriandrs (ap 660. g.— ap 585. g. p. in. c.) — Korintas tirāns senajā Grieķijā.

Pērsietis (Kārlis Zemītis) (1862—1901) — latviešu

rakstnieks.

Pcstalocijs Johans Hcinrilis (1746—1827) — šveiciešu pedagogs. , . . ,

Petēfi Sandors (1823—1849) — ungāru dzejnieks un revolucionārs.

Pētersons Jūlijs (1880—1940) — latviešu dramaturgs.

Petrarka Frančesko (1304—1374) — itāliešu dzejnieks.

Pisarevs Dmitrijs (1840—1868) — krievu publicists un literatūras kritiķis.

Pitagors (ap 580. g. — 500. g. p. m. ē.) — sengrieķu matemātiķis un filozofs.

Platons (ap 427. g. — ap 347. g. p. m. ē.) — sengrieķu filozofs ideālists.

Plīnijs Jaunākais (Gajs Plīnijs Cecīlijs Sekunds) (62— 114) — valsts darbinieks un rakstnieks senajā Romā.

Plīnijs Vecākais (Gajs Plīnijs Sekunds) (ap 24. g.— 79. g.) — romiešu dabaszinātnieks un rakstnieks.

Plūdonis (Lejnieks) Vilis (1874—1940) — latviešu

dzejnieks.

Pompejs (Gnējs Pompejs Lielais) (106.—48. g. p. m. ē.) —» senās Romas karavadonis.

Poruks Jānis (1871—1911) — latviešu dzejnieks.

Prevo Ežēns Marsels (1862—1941) — franču rakstnieks.

Prīstlijs Džons Boitons (1894—1974) — angju rakstnieks.

Prišvins Mihails (1873—1954) — krievu padomju rakstnieks.

Propercijs Seksts (ap 50. g. — ap 15. g. p. m. ē.) — romiešu dzejnieks.

Prudons Pjērs Zozefs (1809—1865) — franču filozofs un ekonomists.

Prusts Marsels (1871 —1922) — franču rakstnieks.

Prutkovs Kozjma — vairāku krievu autoru — brāļu Alekseja (1821 — 1908), Vladimira (1830—1884), Aleksandra (1826—1896) Zemčužņikovu un viņu brālēna dzejnieka Alekseja Tolstoja (1817—1875) kopīgs pseidonīms.

Publīlijs Sīrs (1. gs. p. m. ē.) — romiešu dzejnieks.

Purapuķe Jānis (1864—1902) — latviešu rakstnieks.

Puškins Aleksandrs (1799—1837) — krievu dzejnieks.

Radiščevs Aleksandrs (1749—1802) — krievu revolucionārais apgaismotājs, rakstnieks.

Rainis (Jānis Pliekšāns) (1865—1929) — latviešu dzejnieks, dramaturgs.

Ranke Leopolds (1795—1886) — vācu vēsturnieks.

Rasels Bertrans (1872—1973) — angļu filozofs.

Reihanī Amīns ibn Farīss (1876—1940) — arābu rakstnieks.

Rejs Mikolajs (1505—1569) — poļu rakstnieks.

Relejs Valters (1861 —1922) — angļu kritiķis un literatūras vēsturnieks.

Remarks Ēriks Maria (1898—1970) — vācu rakstnieks.

Renārs Zils (1864—1910) — franču rakstnieks.

Rivarols Antuāns (1753—1801) — franču rakstnieks.

Rolāns Romēns (1866—1944) — franču rakstnieks un sabiedrisks darbinieks.

Romēns Zils (Luijs Fariguls) (1885—1976) — franču rakstnieks.

Rostāns Zans (1894—1976) — franču zinātnieks un rakstnieks.

Roziņš Fricis (1870—1919) — latviešu revolucionārs, publicists.

Rozītis Pāvils (1899—1937) — latviešu rakstnieks.

Rudņickis Ādolfs (1912) — poļu rakstnieks.

Ruso Zans Zaks (1712—1778) — franču filozofs, rakstnieks un pedagogs.

Saadi Muslihetdīns (starp 1203. un 1210. g.— 1292. g.)— persiešu dzejnieks un domātājs.

Safīrs Moriss Gotlībs (1705— 1Š58) — austriešu rakstnieks.

Sagāna Fransuāza (1935) — franču rakstniece.

Salenieks Eduards (1900—1977) — latviešu padomju rakstnieks

Samozvaņeca Magdalēna (1899—1972) — polu rakstniece humoriste.

Sandrārs Blēzs (Frederiks Zaurers) — (1887—1961) — franču rakstnieks.

Santajana Džordžs (1863—1952) — amerikāņu filozofs un dzejnieks.

Senankūrs Etjēns Pivers (1770—1846) — franču rakstnieks.

Seneka (Jaunākais) Lūcijs Ennejs (ap 4. g. p. m. ē, — 65. g. m. ē.) — romiešu filozofs un rakstnieks.

Senkevičs Henriks (1846—1916) — poļu rakstnieks.

Sentbevs Saris Ogistēns (1804—1869) — franču literatūras kritiķis un dzejnieks.

Sent-Ekziperī Antuāns de (1900—1944) — franču rakstnieks, lidotājs.

Sergejenko Pjotrs (1854—1930) — krievu rakstnieks.

Servantess de Saavedra Migels (1547—1616) — spāņu rakstnieks.

Šika Vitorio de (1902) — itāliešu kinoaktieris un režisors.

Sillanpē Franss Emīls (1888—1964) — somu rakstnieks.

Simenons Zoržs (1903) — franču rakstnieks.

Sin-czi (1140—1207) — ķiniešu dzejnieks.

Sinklers Eptons Bills (1878—1968) amerikāņu rakstnieks.

Sirokomja Vladislavs (1823—1862) — poļu rakstnieks.

Skalbe Arvīds (1922) — latviešu padomju dzejnieks.

Skujiņš Zigmunds (1926) — latviešu padomju rakstnieks.

Sloņimskis Antonijs (1895—1978) — poļu dzejnieks, feļetonists.

Smails Semjuels (1816—1903) — angļu rakstnieks.

Sofokls (ap 497. g. — ap 406. g. p. m. ē.) — sengrieķu dramaturgs.

Sokrāts (ap 469. g. — 399. g. p. m. ē.) — sengrieķu filozofs ideālists.

Solouhins Vladimirs (1924)—krievu padomju rakstnieks.

Spāģis Andrejs (1820—1871) — latviešu publicists.

Spensers Herberts (1820—1903) — angļu filozofs un sociologs.

Spinoza Benedikts (Baruhs) (1632—1677) — holandiešu filozofs materiālists.

Steinbeks Džons Ernests (1902—1968) — amerikāņu rakstnieks.

Stendāls (AnrI Marija Beils) (1783—1842) — franču rakstnieks.

Sterns Lorenss (1713—1768) — angju rakstnieks.

Stlvensons Roberts (1850—1894) — angļu rakstnieks.

Stjuarts Čārlzs Deivids (1868—1949) — amerikāņu

rakstnieks.

Stravinskis Igors (1882—1971) — krievu komponists.

Strindbergs Augusts (1849—1912) — zviedru rakstnieks, publicists.

Stulpāns Jeronims (1931) — latviešu padomju dzejnieks.

Sudrabkalns Jānis (Arvīds Peine) (1894-1975) — latviešu padomju dzejnieks.

Svetlovs Mihails (1903—1964) — krievu padomju dzejnieks.

Svifts Džonatans (1667—1745) — angļu rakstnieks.

Samfors Nikolā Sebastjans Roks (1741 —1794) — franču rakstnieks.

Samiso Ādelberts fon (1781 —1838) — vācu rakstnieks un dabaszinātnieks.

Sārps Viljams (Maklcnds Fiona) (1855—1905) — angļu rakstnieks.

Šekspīrs Viljams (1564—1616) — angļu dzejnieks un dramaturgs.

Sellijs Pērsijs Bišijs (1792—1822) — angļu dzejnieks.

Sillers Johans Kristofs Fridrihs (1759—1805) — vācu dzejnieks un dramaturgs.

Sklovskis Viktors (1893) — krievu padomju rakstnieks un literatūrzinātnieks.

Solom-Aleihems (Soloms Rabinovičš) (1859—1916) — ebreju rakstnieks.

Sopenhauers Arturs (1788—1860) — vācu filozofs ideālists.

Šovs Džordžs Bernards (1856—1950) — angļu dramaturgs, publicists.

Tacits Publijs Kornēlijs (ap 55. g. — ap 120. g.) — romiešu vēsturnieks.

Tagore Rabindranats (1861—1941) — indiešu rakstnieks un sabiedrisks darbinieks.

Tekerijs Viljams (1811 — 1863) — angļu rakstnieks.

Tens Ipolits (1828—1893) — franču vēsturnieks un mākslas teorētiķis.

Teognīds (6. gs. p. m. ē.) — sengrieķu dzejnieks.

Terbers Džeimss Grovers (1894—1961) — amerikāņu rakstnieks.

Terencijs Publijs (ap 195. g. — ap 159. g. p. m. ē.) — romiešu komēdiju rakstnieks.

Tolstojs Aleksejs (1883—1945) — krievu padomju rakstnieks.

Tolstojs Ļevs (1828—1910) — krievu rakstnieks.

Tomsons Džeimss (1700—1748) — angļu rakstnieks.

Toro Henrijs Deivids (1817—1862) — amerikāņu rakstnieks un filozofs.

Trojepoļskis Gavriils (1905) — krievu padomju rakstnieks.

Turgeņevs Ivans (1818—1883) — krievu rakstnieks.

Tuvims Juljans (1894—1953) — poļu dzejnieks.

Tvens Marks (Semjuels Lenghorns Klemenss) (1835— 1910) — amerikāņu rakstnieks.

Unamuno Migels de (1864—1936) — spāņu rakstnieks, publicists un filozofs.

Unsete Sigrija (1882—1949) — norvēģu rakstniece.

Uplts Andrejs (1877—1970) — latviešu padomju rakstnieks, kritiķis.

Vācietis Ojārs (1933) — latviešu padomju dzejnieks.

Vailds Oskars (1856—1900) — angļu rakstnieks.

Valdemārs Krišjānis (1825—1891) — latviešu publicists.

Vēbers Kārlis Jūlijs (1767—1832) — vācu rakstnieks un kritiķis.

Veresajevs (Smidovičs) Vikentijs (1867—1945) — krievu padomju rakstnieks.

Verharns Emīls (1855—1916) — beļģiešu dzejnieks.

Verkors (2ans Brillers) (1902) — franču rakstnieks.

Verlēns Pols (1844—1896) — franču dzejnieks.

Vilde Irina (Darja Drobjazko) (1907) — ukraiņu padomju rakstniece. i *

Viljamss Tenesijs (Tomass Lanjē) (1914^^^ amerikāņu rakstnieks.

Vīners Norberts (1894—1964) — amerikāņu fiziķis, kibernētikas radītājs.

Vinokurovs Jevgeņijs (1925) — krievu padomju dzejnieks.

Vitmens Volts (1819—1892) — amerikāņu dzejnieks.

Volpols Horācijs (1717—1797) — angļu rakstnieks.

Voltērs (Marija Fransuā Aruē) (1694—1778) — franču rakstnieks un filozofs.

Vozņesenskis Andrejs (1933) — krievu padomju dzejnieks.

Vudhauss fcelhems Grenvils (1881—1975) — amerikāņu

rakstnieks humorists.

Zamaiča Lūcija (1893—1965) — latviešu rakstniece. Zeime Johans Gotfrīds (1763—1810) — vācu publicists un dzejnieks.

Zeltmatis (Ernests Kārkliņš) (1868—1961) -— latviešu rakstnieks, skatuves mākslas pedagogs.

Zēnons (336.—264. g. p. m. ē.) — sengrieķu filozofs. Ziedonis Imants (1933) — latviešu padomju dzejnieks. Zigmonte (Cielava) Dagnija (1931) — latviešu padomju rakstniece.

Zans Pols (Johans Pauls Fridrihs Rihters) (1763— 1825) — vācu rakstnieks.

Zubērs Zozefs (1754—1824) — franču morālists.

SATURS

Laganovskis J. Sastādītāja priekšraksts 5

Aforismu, sakāmvārdu, tēlainu un asprātīgu teicienu, paradoksu, joku riekšava no dažādu tautu un laikmetu apcirkņiem 11

Autoru rādītājs 190

1

«Tirukurals» — klasisks tamilu literatūras piemineklis.

Content

Laganovskis Jezups Riekšava

1